# Úřední věstník C 47/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.047.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 47 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5325. února 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.047.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 47

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5325. února 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 047/01 | Stanovisko Rady ze dne 2. prosince 2009 k doplnění aktualizovaného programu stability Belgie na období 2008–2012 | 1 |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2010/C 047/02 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise o akčním plánu zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a k souvisejícími návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy | 6 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 047/01

Stanovisko Rady ze dne 2. prosince 2009 k doplnění aktualizovaného programu stability Belgie na období 2008–2012

1

Evropský inspektor ochrany údajů

2010/C 047/02

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise o akčním plánu zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a k souvisejícími návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy

6

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 047/03 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 16 |
| 2010/C 047/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 047/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  ) | 20 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 047/03

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

16

2010/C 047/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5768 – Klöckner/Becker) (
  1
  )

1

20

2010/C 047/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR) (
  1
  )

1

20

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 047/06 | Směnné kurzy vůči euru | 21 |
| 2010/C 047/07 | Nová národní strana euromincí určených k oběhu | 22 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2010/C 047/08 | Opatření, které nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP | 23 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 047/06

Směnné kurzy vůči euru

21

2010/C 047/07

Nová národní strana euromincí určených k oběhu

22

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2010/C 047/08

Opatření, které nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP

23

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 047/09 | Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Korejské republiky | 24 |
| | POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 047/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 27 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 047/11 | Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES – Požadavek zadavatele | 28 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2010/C 047/09

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Korejské republiky

24

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 047/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

27

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 047/11

Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES – Požadavek zadavatele

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 2. prosince 2009

k doplnění aktualizovaného programu stability Belgie na období 2008–2012

2010/C 47/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne (2. prosince 2009) Rada posoudila doplnění aktualizace programu stability Belgie z dubna 2009 (dále jen „doplnění“) na období 2008 až 2012 (2), předložené belgickými orgány v reakci na výzvu Rady obsaženou v jejím stanovisku ze dne 7. července 2009 k programu z dubna 2009. Stávající stanovisko aktualizuje stanovisko z července, a to s ohledem na informace obsažené v doplnění programu z dubna 2009. |
| --- | --- |

(1)

Dne (2. prosince 2009) Rada posoudila doplnění aktualizace programu stability Belgie z dubna 2009 (dále jen „doplnění“) na období 2008 až 2012 (2), předložené belgickými orgány v reakci na výzvu Rady obsaženou v jejím stanovisku ze dne 7. července 2009 k programu z dubna 2009. Stávající stanovisko aktualizuje stanovisko z července, a to s ohledem na informace obsažené v doplnění programu z dubna 2009.

| (2) | Zhroucení světového obchodu vedlo spolu s poklesem důvěry, efekty bohatství a zpřísněním úvěrových podmínek k prudkému hospodářskému poklesu v posledním čtvrtletí roku 2008 a v prvním čtvrtletí roku 2009. Ve druhém čtvrtletí byl pokles omezenější a vzhledem k zotavení mezinárodního prostředí se očekává, že v druhé polovině roku se čtvrtletní růst dostane mírně nad nulu. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se očekává, že v roce 2009 se roční HDP sníží přibližně o 3 %, avšak v roce 2010 bude růst kladný (0,6 %). V roce 2011 se předpokládá, že dojde ke zvýšení růstu na hodnotu 1,5 %, jež tak poněkud překoná potenciální růst, který se snížil v důsledku poklesu investic a zvýšení míry nezaměstnanosti v souvislosti s krizí. Hospodářský pokles bude mít také významný nepříznivý dopad na veřejné finance; podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se schodek veřejných financí zhorší z hodnoty 1,2 % HDP v roce 2008 přibližně na 6 % HDP v roce 2009. Předpokládá se, že se schodek stabilizuje v letech 2010 a 2011, a to s ohledem na: i) skutečnost, že dopad na rozpočet zůstává v důsledku stimulačních opatření přijatých na konci roku 2008 v reakci na Plán evropské hospodářské obnovy v roce 2010 na úrovni 0,5 % HDP, vzhledem k tomu, že balíček obsahuje trvalá opatření, a ii) na konsolidační opatření přijatá na jednotlivých úrovních veřejné správy v souvislosti s jejich rozpočty pro rok 2010 (0,75 % HDP) a 2011 (0,25 % HDP). Očekává se však, že nepříznivá skladba hospodářského růstu v roce 2010 spolu s dalším silným zvýšením nezaměstnanosti, vyššími úrokovými výdaji i růstem výdajů souvisejícím se stárnutím obyvatelstva (také s přihlédnutím k opatřením přijatým v posledních letech ke zvýšení sociálních dávek včetně důchodů) zcela vyrovnají dopad konsolidačních opatření na celkové saldo. |
| --- | --- |

(2)

Zhroucení světového obchodu vedlo spolu s poklesem důvěry, efekty bohatství a zpřísněním úvěrových podmínek k prudkému hospodářskému poklesu v posledním čtvrtletí roku 2008 a v prvním čtvrtletí roku 2009. Ve druhém čtvrtletí byl pokles omezenější a vzhledem k zotavení mezinárodního prostředí se očekává, že v druhé polovině roku se čtvrtletní růst dostane mírně nad nulu. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se očekává, že v roce 2009 se roční HDP sníží přibližně o 3 %, avšak v roce 2010 bude růst kladný (0,6 %). V roce 2011 se předpokládá, že dojde ke zvýšení růstu na hodnotu 1,5 %, jež tak poněkud překoná potenciální růst, který se snížil v důsledku poklesu investic a zvýšení míry nezaměstnanosti v souvislosti s krizí. Hospodářský pokles bude mít také významný nepříznivý dopad na veřejné finance; podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 se schodek veřejných financí zhorší z hodnoty 1,2 % HDP v roce 2008 přibližně na 6 % HDP v roce 2009. Předpokládá se, že se schodek stabilizuje v letech 2010 a 2011, a to s ohledem na: i) skutečnost, že dopad na rozpočet zůstává v důsledku stimulačních opatření přijatých na konci roku 2008 v reakci na Plán evropské hospodářské obnovy v roce 2010 na úrovni 0,5 % HDP, vzhledem k tomu, že balíček obsahuje trvalá opatření, a ii) na konsolidační opatření přijatá na jednotlivých úrovních veřejné správy v souvislosti s jejich rozpočty pro rok 2010 (0,75 % HDP) a 2011 (0,25 % HDP). Očekává se však, že nepříznivá skladba hospodářského růstu v roce 2010 spolu s dalším silným zvýšením nezaměstnanosti, vyššími úrokovými výdaji i růstem výdajů souvisejícím se stárnutím obyvatelstva (také s přihlédnutím k opatřením přijatým v posledních letech ke zvýšení sociálních dávek včetně důchodů) zcela vyrovnají dopad konsolidačních opatření na celkové saldo.

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož doplnění vychází, předpokládá, že po 1,1 % růstu v roce 2008 klesne reálný HDP v roce 2009 o 3,1 % a poté se v roce 2010 navrátí ke kladnému růstu ve výši 0,4 %. Následně se přepokládá růst HDP ve výši 1,9 % v roce 2011 a 2,4 % v roce 2012. V porovnání s aktualizací programu z dubna 2009 byla provedena revize růstu směrem dolů, především v roce 2009. Podle hodnocení na základě v současnosti dostupných údajů (3) se tento nový scénář zdá do značné míry realistický; je možná mírně opatrný pro období 2009–2010, ale poněkud příznivý pro následující roky vzhledem k nejnovějším odhadům potenciálního výstupu. Přestože prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 také očekává postupné uzavírání mezery výstupu po skončení hospodářského poklesu, předpokládaná rychlost uzavírání mezery uvedená v doplnění se zdá poněkud optimistická. Skladba růstu je do značné míry realistická během celého období, na které se doplnění vztahuje. Prognózu inflace uvedenou v doplnění lze považovat za realistickou. Na druhé straně, předpokládaný růst mezd se zdá být během celého období příliš vysoký, protože nižší růst nákladů na pracovní sílu v zahraničí by mohl představovat větší tlak na omezení růstu belgických mezd v souvislosti s vysokou nezaměstnaností. A konečně, projekce růstu zaměstnanosti pro rok 2011 uvedená v doplnění je možná také mírně optimistická. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož doplnění vychází, předpokládá, že po 1,1 % růstu v roce 2008 klesne reálný HDP v roce 2009 o 3,1 % a poté se v roce 2010 navrátí ke kladnému růstu ve výši 0,4 %. Následně se přepokládá růst HDP ve výši 1,9 % v roce 2011 a 2,4 % v roce 2012. V porovnání s aktualizací programu z dubna 2009 byla provedena revize růstu směrem dolů, především v roce 2009. Podle hodnocení na základě v současnosti dostupných údajů (3) se tento nový scénář zdá do značné míry realistický; je možná mírně opatrný pro období 2009–2010, ale poněkud příznivý pro následující roky vzhledem k nejnovějším odhadům potenciálního výstupu. Přestože prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 také očekává postupné uzavírání mezery výstupu po skončení hospodářského poklesu, předpokládaná rychlost uzavírání mezery uvedená v doplnění se zdá poněkud optimistická. Skladba růstu je do značné míry realistická během celého období, na které se doplnění vztahuje. Prognózu inflace uvedenou v doplnění lze považovat za realistickou. Na druhé straně, předpokládaný růst mezd se zdá být během celého období příliš vysoký, protože nižší růst nákladů na pracovní sílu v zahraničí by mohl představovat větší tlak na omezení růstu belgických mezd v souvislosti s vysokou nezaměstnaností. A konečně, projekce růstu zaměstnanosti pro rok 2011 uvedená v doplnění je možná také mírně optimistická.

| (4) | Doplnění obsahuje cílový schodek pro rok 2009 ve výši 5,9 % HDP (v souladu s prognózou útvarů Komise z podzimu 2009). Ve zvýšení schodku v roce 2009 v porovnání s hodnotou 1,2 % HDP v roce 2008 se převážně odráží dopad automatických stabilizátorů. Tento dopad je mnohem důležitější, než by naznačovalo uplatnění standardních elasticit, a zejména zahrnuje silný propad výnosů daní z příjmů právnických osob. Expanzivní opatření v rozpočtu pro rok 2009 (0,5 % HDP) a balíček fiskálních stimulačních opatření stanovený orgány veřejné správy na regionální a federální úrovni (0,5 % HDP) byly poměrně zdrženlivé v souladu s omezeným manévrovacím prostorem, který byl dán vysokou úrovní dluhu. A konečně, ve zhoršení rozpočtové situace se odráží také negativní jednorázová opatření dosahující přibližně 0,5 % HDP, přijatá především v návaznosti na dvě soudní rozhodnutí (4). V důsledku těchto jednorázových opatření a většího dopadu automatických stabilizátorů, než jaký se očekával, je současný cílový schodek pro rok 2009 s hodnotou 2,5 % HDP vyšší než schodek uvedený v aktualizaci programu stability z dubna 2009, přestože nebyla přijata žádná dodatečná expanzivní opatření. Předpokládá se, že strukturální schodek (tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) na základě údajů uvedených v doplnění a přepočítaných útvary Komise v souladu se společně dohodnutou metodikou vzroste z hodnoty 2,3 % v roce 2008 na 4,7 % HDP v roce 2009. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 očekává poněkud menší zvýšení strukturálního schodku v roce 2009 (o 2 procentní body místo 2,4 procentního bodu), převážně proto, že doplnění nepřihlíželo ke skutečnosti, že dopad soudních rozhodnutí v roce 2009 dosahující 0,5 % HDP byl jednorázový. |
| --- | --- |

(4)

Doplnění obsahuje cílový schodek pro rok 2009 ve výši 5,9 % HDP (v souladu s prognózou útvarů Komise z podzimu 2009). Ve zvýšení schodku v roce 2009 v porovnání s hodnotou 1,2 % HDP v roce 2008 se převážně odráží dopad automatických stabilizátorů. Tento dopad je mnohem důležitější, než by naznačovalo uplatnění standardních elasticit, a zejména zahrnuje silný propad výnosů daní z příjmů právnických osob. Expanzivní opatření v rozpočtu pro rok 2009 (0,5 % HDP) a balíček fiskálních stimulačních opatření stanovený orgány veřejné správy na regionální a federální úrovni (0,5 % HDP) byly poměrně zdrženlivé v souladu s omezeným manévrovacím prostorem, který byl dán vysokou úrovní dluhu. A konečně, ve zhoršení rozpočtové situace se odráží také negativní jednorázová opatření dosahující přibližně 0,5 % HDP, přijatá především v návaznosti na dvě soudní rozhodnutí (4). V důsledku těchto jednorázových opatření a většího dopadu automatických stabilizátorů, než jaký se očekával, je současný cílový schodek pro rok 2009 s hodnotou 2,5 % HDP vyšší než schodek uvedený v aktualizaci programu stability z dubna 2009, přestože nebyla přijata žádná dodatečná expanzivní opatření. Předpokládá se, že strukturální schodek (tj. cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) na základě údajů uvedených v doplnění a přepočítaných útvary Komise v souladu se společně dohodnutou metodikou vzroste z hodnoty 2,3 % v roce 2008 na 4,7 % HDP v roce 2009. Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 očekává poněkud menší zvýšení strukturálního schodku v roce 2009 (o 2 procentní body místo 2,4 procentního bodu), převážně proto, že doplnění nepřihlíželo ke skutečnosti, že dopad soudních rozhodnutí v roce 2009 dosahující 0,5 % HDP byl jednorázový.

| (5) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v doplnění je zajistit postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. Doplnění výslovně nezmiňuje střednědobý cíl a rovněž nepředpokládá, že původního střednědobého cíle Belgie (přebytek 0,5 % HDP v cyklicky očištěném vyjádření a bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) bude dosaženo během období, na něž se doplnění vztahuje. Celkový schodek se začne stabilizovat v roce 2010 na hodnotě přibližně 6 % HDP v důsledku nápravných opatření ve výši 0,5 % HDP a poté se bude do roku 2012 postupně snižovat na 4,4 % HDP (v souvislosti s konsolidačními opatřeními dosahujícími 1 % v roce 2011 a 1,25 % v roce 2012). Doplnění uvádí jako cíl pro snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP rok 2013, ale nepředkládá pro tento rok plně vypracovaný scénář (5). Strukturální schodek uvedený v doplnění, přepočítaný v souladu se společně dohodnutou metodikou, se má začít zlepšovat přibližně o 0,25 procentního bodu v roce 2010 a 2011 a o 0,5 procentního bodu v roce 2012. Jelikož doplnění nepřihlíželo k tomu, že dopad soudních rozhodnutí v roce 2009 ve výši 0,5 % HDP byl jednorázový, strukturální saldo by se skutečně zhoršilo o 0,25 % HDP v roce 2010 (z hodnoty – 4,2 % HDP v roce 2009 na – 4,4 % HDP v roce 2010). Strukturální korekce předpokládané v doplnění jsou podstatně menší než částky plánovaných opatření, které jsou uvedeny výše. To znamená, že strukturální saldo za předpokladu nezměněné politiky by se automaticky zhoršovalo průměrně o 0,5 % HDP ročně v důsledku nepříznivé skladby hospodářského růstu v roce 2010, vyšších úrokových výdajů a vyšších výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva (také odrážejících opatření přijatá v posledních letech ke zvýšení sociálních dávek včetně důchodů). Podle doplnění je plánované konsolidační úsilí založeno stejnou měrou na zvýšení daňových příjmů (zejména daní z příjmů a z majetku) a snížení výdajů (převážně na mezispotřebu, náhrady zaměstnancům a naturální sociální transfery). Doplnění odhaduje veřejný dluh v roce 2008 na 89,6 % HDP ve srovnání s 84 % HDP v roce 2007, přičemž zvýšení je do značné míry důsledkem významné vnitřní dynamiky dluhu vyplývající z operací na záchranu bank (6 % HDP). Doplnění očekává další zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2011 na hodnotu 104 %, kde se poměr dluhu zřejmě stabilizuje; tato hodnota je podstatně vyšší než hodnota uvedená v dubnové aktualizaci (v zásadě v důsledku vyšších schodků). Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládá srovnatelné zvýšení poměru dluhu k HDP. |
| --- | --- |

(5)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v doplnění je zajistit postupný návrat k vyrovnanému rozpočtu do roku 2015. Doplnění výslovně nezmiňuje střednědobý cíl a rovněž nepředpokládá, že původního střednědobého cíle Belgie (přebytek 0,5 % HDP v cyklicky očištěném vyjádření a bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření) bude dosaženo během období, na něž se doplnění vztahuje. Celkový schodek se začne stabilizovat v roce 2010 na hodnotě přibližně 6 % HDP v důsledku nápravných opatření ve výši 0,5 % HDP a poté se bude do roku 2012 postupně snižovat na 4,4 % HDP (v souvislosti s konsolidačními opatřeními dosahujícími 1 % v roce 2011 a 1,25 % v roce 2012). Doplnění uvádí jako cíl pro snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP rok 2013, ale nepředkládá pro tento rok plně vypracovaný scénář (5). Strukturální schodek uvedený v doplnění, přepočítaný v souladu se společně dohodnutou metodikou, se má začít zlepšovat přibližně o 0,25 procentního bodu v roce 2010 a 2011 a o 0,5 procentního bodu v roce 2012. Jelikož doplnění nepřihlíželo k tomu, že dopad soudních rozhodnutí v roce 2009 ve výši 0,5 % HDP byl jednorázový, strukturální saldo by se skutečně zhoršilo o 0,25 % HDP v roce 2010 (z hodnoty – 4,2 % HDP v roce 2009 na – 4,4 % HDP v roce 2010). Strukturální korekce předpokládané v doplnění jsou podstatně menší než částky plánovaných opatření, které jsou uvedeny výše. To znamená, že strukturální saldo za předpokladu nezměněné politiky by se automaticky zhoršovalo průměrně o 0,5 % HDP ročně v důsledku nepříznivé skladby hospodářského růstu v roce 2010, vyšších úrokových výdajů a vyšších výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva (také odrážejících opatření přijatá v posledních letech ke zvýšení sociálních dávek včetně důchodů). Podle doplnění je plánované konsolidační úsilí založeno stejnou měrou na zvýšení daňových příjmů (zejména daní z příjmů a z majetku) a snížení výdajů (převážně na mezispotřebu, náhrady zaměstnancům a naturální sociální transfery). Doplnění odhaduje veřejný dluh v roce 2008 na 89,6 % HDP ve srovnání s 84 % HDP v roce 2007, přičemž zvýšení je do značné míry důsledkem významné vnitřní dynamiky dluhu vyplývající z operací na záchranu bank (6 % HDP). Doplnění očekává další zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2011 na hodnotu 104 %, kde se poměr dluhu zřejmě stabilizuje; tato hodnota je podstatně vyšší než hodnota uvedená v dubnové aktualizaci (v zásadě v důsledku vyšších schodků). Prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládá srovnatelné zvýšení poměru dluhu k HDP.

| (6) | Rozpočtové cíle jsou celkově vystaveny určitým rizikům nepříznivého vývoje, zejména v roce 2011. Prvním důvodem je, že makroekonomické prostředí je nejisté, a nelze proto vyloučit horší výsledky, než jaké se v doplnění předpokládají pro rok 2011 a 2012. Druhým důvodem je skutečnost, že konsolidační opatření uvedená v doplnění pro podporu cílů nejsou dostatečně upřesněna. Zatímco pro rok 2010 se zdá, že na základě návrhů rozpočtu pro rok 2010, které byly schváleny na jednotlivých úrovních veřejné správy po předložení doplnění, překročí výše nápravných opatření hodnotu 0,5 % HDP předpokládanou v doplnění, protože dostatečně upřesněná opatření v současnosti dosahují přibližně 0,75 % HDP, pro pozdější roky je k dispozici pouze málo údajů o povaze plánovaných opatření. A konečně, vláda nabídla bankovnímu sektoru rozsáhlé záruky, které by mohly zvýšit budoucí schodky a dluh v míře, v níž budou využity, i když některé z nákladů na vládní podporu finančnímu sektoru by v budoucnu mohly být získány zpět. Na druhé straně, vzhledem k silnějšímu poklesu příjmů v roce 2009, než jaký se předpokládal, nelze vyloučit, že příjmy z daní by mohly být dynamičtější, než by vyplývalo ze standardních elasticit. V souvislosti s celkovými riziky ohrožujícími rozpočtové cíle může být také vývoj poměru dluhu k HDP méně příznivý, než jaký předpokládá doplnění. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtové cíle jsou celkově vystaveny určitým rizikům nepříznivého vývoje, zejména v roce 2011. Prvním důvodem je, že makroekonomické prostředí je nejisté, a nelze proto vyloučit horší výsledky, než jaké se v doplnění předpokládají pro rok 2011 a 2012. Druhým důvodem je skutečnost, že konsolidační opatření uvedená v doplnění pro podporu cílů nejsou dostatečně upřesněna. Zatímco pro rok 2010 se zdá, že na základě návrhů rozpočtu pro rok 2010, které byly schváleny na jednotlivých úrovních veřejné správy po předložení doplnění, překročí výše nápravných opatření hodnotu 0,5 % HDP předpokládanou v doplnění, protože dostatečně upřesněná opatření v současnosti dosahují přibližně 0,75 % HDP, pro pozdější roky je k dispozici pouze málo údajů o povaze plánovaných opatření. A konečně, vláda nabídla bankovnímu sektoru rozsáhlé záruky, které by mohly zvýšit budoucí schodky a dluh v míře, v níž budou využity, i když některé z nákladů na vládní podporu finančnímu sektoru by v budoucnu mohly být získány zpět. Na druhé straně, vzhledem k silnějšímu poklesu příjmů v roce 2009, než jaký se předpokládal, nelze vyloučit, že příjmy z daní by mohly být dynamičtější, než by vyplývalo ze standardních elasticit. V souvislosti s celkovými riziky ohrožujícími rozpočtové cíle může být také vývoj poměru dluhu k HDP méně příznivý, než jaký předpokládá doplnění.

| (7) | Fiskální politika měřená změnou strukturálního salda přepočítanou v doplnění a přihlížející k výše uvedeným rizikům je v roce 2009 v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy expanzivní a pro zbytek programového období v podstatě neutrální. Vzhledem k rizikům souvisejícím s dlouhodobou udržitelností veřejných financí včetně vysoké úrovně veřejného dluhu, který se navíc během programového období dostatečně nesnižuje směrem k referenční hodnotě, a ke značným podmíněným závazkům vyplývajícím z opatření ke stabilizaci finančního systému by měl být postup konsolidace od roku 2011 značně posílen. |
| --- | --- |

(7)

Fiskální politika měřená změnou strukturálního salda přepočítanou v doplnění a přihlížející k výše uvedeným rizikům je v roce 2009 v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy expanzivní a pro zbytek programového období v podstatě neutrální. Vzhledem k rizikům souvisejícím s dlouhodobou udržitelností veřejných financí včetně vysoké úrovně veřejného dluhu, který se navíc během programového období dostatečně nesnižuje směrem k referenční hodnotě, a ke značným podmíněným závazkům vyplývajícím z opatření ke stabilizaci finančního systému by měl být postup konsolidace od roku 2011 značně posílen.

| (8) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, doplnění zlepšilo dodržování požadavků kodexu chování, i když určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů přetrvávají (6). |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, doplnění zlepšilo dodržování požadavků kodexu chování, i když určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů přetrvávají (6).

Závěrem lze celkově konstatovat, že expanzivní fiskální politika je v roce 2009 v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Podpůrná diskreční opatření společně s působením automatických stabilizátorů zvýší celkový schodek téměř na 6 % HDP. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP, který se v roce 2008 zvýšil v důsledku opatření ke stabilizaci finančního systému, bude mít nadále rostoucí tendenci k hodnotě 104 % v roce 2012. Tento vývoj nastal po obdivuhodném poklesu ze 134 % v roce 1993 na 84 % v roce 2007 na základě dosažení vyrovnaných rozpočtů. Postup konsolidace uvedený v doplnění je zaměřen na postupné snižování celkového schodku na 4,4 % v roce 2012, načež by se tento schodek dále snížil na 2,8 % HDP v roce 2013 a vyrovnaného rozpočtu by bylo dosaženo v roce 2015. Tento postup je v roce 2011 celkově vystaven rizikům nepříznivého vývoje, což je dáno tím, že je založen na opatřeních, která nejsou dostatečně upřesněna, a na poněkud optimistických makroekonomických předpokladech. S ohledem na dynamiku vývoje dluhu a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by se plánovaná konsolidace měla od roku 2011 značně posílit, aby bylo možno rozhodujícím způsobem snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a spolu s dřívějšími výzvami vydanými ve stanovisku Rady ze dne 7. července 2009 za účelem zlepšení kvality a dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se Belgie také vyzývá k dosažení takové výše konsolidačních opatření v roce 2010, jaká byla plánována v návrhu rozpočtu pro rok 2010, a k výraznému posílení úsilí o korekci od roku 2011 prostřednictvím upřesněných strukturálních opatření, aby bylo možno rozhodujícím způsobem snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS září 2009 | 2,8 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| KOM podzim 2009 | 2,9 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | neuv. |
| PS duben 2009 | 2,8 | 1,1 | –1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 |
| Inflace HISC
  (%) | PS září 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM podzim 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | neuv. |
| PS duben 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 |
| Mezera výstupu (7)

  (% potenciálního HDP) | PS září 2009 | 2,6 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| KOM podzim 2009 | 2,4 | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | neuv. |
| PS duben 2009 | 2,3 | 1,5 | –1,9 | –2,7 | –1,9 | –1,2 |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS září 2009 | 2,1 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | neuv. |
| KOM podzim 2009 | 3,5 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | neuv. |
| PS duben 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS září 2009 | neuv. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| KOM podzim 2009 | 48,2 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | neuv. |
| PS duben 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS září 2009 | neuv. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| KOM podzim 2009 | 48,4 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | neuv. |
| PS duben 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS září 2009 | neuv. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| KOM podzim 2009 | –0,2 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | neuv. |
| PS duben 2009 | –0,2 | –1,2 | –3,4 | –4,0 | –3,4 | –2,6 |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS září 2009 | neuv. | 2,5 | –2 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| KOM podzim 2009 | 3,6 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | neuv. |
| PS duben 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | –0,1 | 0,6 | 1,5 |
| Cyklicky očištěné saldo (8)

  (% HDP) | PS září 2009 | –1,6 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM podzim 2009 | –1,5 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | neuv. |
| PS duben 2009 | –1,5 | –2,0 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Strukturální saldo (9)

  (% HDP) | PS září 2009 | –1,5 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| KOM podzim 2009 | –1,4 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | neuv. |
| PS duben 2009 | –1,3 | –2 | –2,4 | –2,6 | –2,4 | –1,9 |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS září 2009 | neuv. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| KOM podzim 2009 | 84,2 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | neuv. |
| PS duben 2009 | 84,0 | 89,6 | 93,0 | 95,0 | 94,9 | 93,9 |
| Doplnění ze září 2009 k aktualizaci programu stability z dubna 2009 (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS září 2009

2,8

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

KOM podzim 2009

2,9

1,0

–2,9

0,6

1,5

neuv.

PS duben 2009

2,8

1,1

–1,9

0,6

2,3

2,3

Inflace HISC

(%)

PS září 2009

1,8

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

KOM podzim 2009

1,8

4,5

0,0

1,3

1,5

neuv.

PS duben 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

Mezera výstupu (7)

(% potenciálního HDP)

PS září 2009

2,6

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

KOM podzim 2009

2,4

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

neuv.

PS duben 2009

2,3

1,5

–1,9

–2,7

–1,9

–1,2

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS září 2009

2,1

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

neuv.

KOM podzim 2009

3,5

–0,2

0,1

0,4

0,3

neuv.

PS duben 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS září 2009

neuv.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

KOM podzim 2009

48,2

48,8

47,7

48,0

48,2

neuv.

PS duben 2009

48,1

48,6

48,2

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS září 2009

neuv.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

KOM podzim 2009

48,4

50,0

53,6

53,8

54,0

neuv.

PS duben 2009

48,3

49,8

51,6

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS září 2009

neuv.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

KOM podzim 2009

–0,2

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

neuv.

PS duben 2009

–0,2

–1,2

–3,4

–4,0

–3,4

–2,6

Primární saldo

(% HDP)

PS září 2009

neuv.

2,5

–2

–1,9

–1,2

–0,1

KOM podzim 2009

3,6

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

neuv.

PS duben 2009

3,6

2,5

0,4

–0,1

0,6

1,5

Cyklicky očištěné saldo (8)

(% HDP)

PS září 2009

–1,6

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM podzim 2009

–1,5

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

neuv.

PS duben 2009

–1,5

–2,0

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Strukturální saldo (9)

(% HDP)

PS září 2009

–1,5

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

KOM podzim 2009

–1,4

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

neuv.

PS duben 2009

–1,3

–2

–2,4

–2,6

–2,4

–1,9

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS září 2009

neuv.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

KOM podzim 2009

84,2

89,8

97,2

101,2

104,0

neuv.

PS duben 2009

84,0

89,6

93,0

95,0

94,9

93,9

Doplnění ze září 2009 k aktualizaci programu stability z dubna 2009 (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Aktualizace programu stability z dubna 2009 se týkala období let 2008 až 2013.

(3)  Hodnocení zejména přihlíží k prognóze útvarů Komise z podzimu 2009.

(4)  Zaprvé, Soudní dvůr Evropských společenství rozhodl, že daně z příjmů právnických osob musí být vráceny, protože belgický režim odpočtů obdržených dividend není slučitelný se směrnicí Rady 90/435/EHS ze dne 23. července 1990 o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států. Zadruhé, belgický ústavní soud rozhodl, že aby se zaručilo rovné zacházení, měly by být neoprávněně zaplacené daně z příjmu fyzických osob vráceny nezaměstnanému druhovi/družce a manželovi/manželce.

(5)  Program uvádí celkové schodky pro roky 2013–2015 (2,8 % HDP v roce 2013, 1,3 % HDP v roce 2014 a 0 % HDP v roce 2015), ale neposkytuje další členění ani makroekonomický scénář, kterými by tyto cíle podložil.

(6)  Především není uvedena tabulka s údaji o cyklickém vývoji.

(7)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v doplnění.

(8)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2011 ve výši 1,9 %, 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % a 1,2 %.

(9)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření jsou podle doplnění nulová po celé období. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 snižují jednorázová opatření schodek v roce 2008 a 2010 (0,1 % HDP) a zvyšují schodek v roce 2009 (0,5 % HDP).

Zdroj:

Doplnění ze září 2009 k aktualizaci programu stability z dubna 2009 (PS); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

Evropský inspektor ochrany údajů

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/6

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise o akčním plánu zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a k souvisejícími návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy

2010/C 47/02

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

s ohledem na žádost o stanovisko v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení č. 45/2001 obdrženou od Evropské komise dne 11. února 2009,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Komise dne 16. prosince 2008 přijala sdělení, v němž definuje akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě (dále jen „sdělení“) (1). Ke sdělení je připojen návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy (dále jen „návrh“) (2). Sdělení a připojený návrh zaslala Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 (3). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 16. prosince 2008 přijala sdělení, v němž definuje akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě (dále jen „sdělení“) (1). Ke sdělení je připojen návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy (dále jen „návrh“) (2). Sdělení a připojený návrh zaslala Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů ke konzultaci v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 (3).

| 2. | Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že je konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění návrhu uveden odkaz na tuto konzultaci, podobně jako je tomu v mnoha jiných legislativních textech, ohledně nichž byl evropský inspektor ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován. |
| --- | --- |

2.

Evropský inspektor ochrany údajů vítá, že je konzultován, a doporučuje, aby byl v bodech odůvodnění návrhu uveden odkaz na tuto konzultaci, podobně jako je tomu v mnoha jiných legislativních textech, ohledně nichž byl evropský inspektor ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 konzultován.

I.1   Sdělení Komise o akčním plánu zavádění ITS v Evropě

| 3. | „Inteligentní dopravní systémy“ (ITS) jsou pokročilými aplikacemi, které využívají informační a komunikační technologie (IKT) zabudované v jednotlivých druzích dopravy pro účely vzájemné interakce. V oblasti silniční dopravy poskytnou ITS inovativní služby v souvislosti s druhy dopravy a řízením dopravy různým uživatelům, jako jsou cestující, uživatelé a provozovatelé silniční dopravní infrastruktury, správci vozových parků a provozovatelé tísňových služeb. |
| --- | --- |

3.

„Inteligentní dopravní systémy“ (ITS) jsou pokročilými aplikacemi, které využívají informační a komunikační technologie (IKT) zabudované v jednotlivých druzích dopravy pro účely vzájemné interakce. V oblasti silniční dopravy poskytnou ITS inovativní služby v souvislosti s druhy dopravy a řízením dopravy různým uživatelům, jako jsou cestující, uživatelé a provozovatelé silniční dopravní infrastruktury, správci vozových parků a provozovatelé tísňových služeb.

| 4. | V souvislosti s hodnocením rostoucího zavádění ITS v jednotlivých druzích dopravy (4) v Evropské unii Komise přijala akční plán s cílem urychlit zavádění a využívání aplikací a služeb ITS v oblasti silniční dopravy. Cílem akčního plánu je rovněž zajistit jejich součinnost s jinými druhy dopravy, čímž bude usnadněno poskytování multimodálních služeb. Soudržné zavádění ITS v Evropě přispěje k mnoha cílům Společenství, včetně účinnosti, udržitelnosti a bezpečnosti dopravy a posílení vnitřního trhu a konkurenceschopnosti EU. Vzhledem k různorodosti cílů v oblasti zavádění ITS je ve sdělení uvedeno šest prioritních oblastí činnosti na období let 2009 až 2014. Komise navrhuje, aby byl pro účely provedení plánu vymezen na úrovni EU právní rámec prostřednictvím směrnice, na jejímž základě bude definována řada opatření ve vybraných prioritních oblastech. |
| --- | --- |

4.

V souvislosti s hodnocením rostoucího zavádění ITS v jednotlivých druzích dopravy (4) v Evropské unii Komise přijala akční plán s cílem urychlit zavádění a využívání aplikací a služeb ITS v oblasti silniční dopravy. Cílem akčního plánu je rovněž zajistit jejich součinnost s jinými druhy dopravy, čímž bude usnadněno poskytování multimodálních služeb. Soudržné zavádění ITS v Evropě přispěje k mnoha cílům Společenství, včetně účinnosti, udržitelnosti a bezpečnosti dopravy a posílení vnitřního trhu a konkurenceschopnosti EU. Vzhledem k různorodosti cílů v oblasti zavádění ITS je ve sdělení uvedeno šest prioritních oblastí činnosti na období let 2009 až 2014. Komise navrhuje, aby byl pro účely provedení plánu vymezen na úrovni EU právní rámec prostřednictvím směrnice, na jejímž základě bude definována řada opatření ve vybraných prioritních oblastech.

I.2   Návrh směrnice, kterou se stanoví rámec pro zavedení ITS v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy

| 5. | Návrhem se stanoví rámec pro nadnárodní zavádění aplikací ITS, který má usnadnit poskytování harmonizovaných přeshraničních služeb, zejména v oblasti dopravních a cestovních informací a řízení dopravy. Od členských států návrh vyžaduje, aby přijaly některá technická opatření za účelem usnadnění výměny údajů mezi uživateli, veřejnými orgány, zúčastněnými stranami a poskytovateli služeb ITS a za účelem integrace systémů ITS, které souvisí s bezpečností, do vozidel a dopravní infrastruktury. Technické specifikace pro aplikace a systémy ITS ve čtyřech z prioritních oblastí (5) uvedených v akčním plánu budou definovány postupem projednávání ve výborech (6), jehož hlavní prvky jsou uvedeny v příloze II. Konkrétní účely využití ITS v těchto oblastech však nejsou zřejmé. Zavedení ITS se navíc může rozšířit do mnohem většího počtu oblastí než jsou uvedené čtyři oblasti původně zvolené pro vypracování harmonizovaných technických specifikací. Návrh je zaměřen především na zavádění budoucích aplikací a služeb ITS, avšak bude-li to možné, bude se vztahovat i na stávající technologie v dané oblasti nebo technologie, jejichž vývoj v současnosti probíhá (například eCall, eToll a další). |
| --- | --- |

5.

Návrhem se stanoví rámec pro nadnárodní zavádění aplikací ITS, který má usnadnit poskytování harmonizovaných přeshraničních služeb, zejména v oblasti dopravních a cestovních informací a řízení dopravy. Od členských států návrh vyžaduje, aby přijaly některá technická opatření za účelem usnadnění výměny údajů mezi uživateli, veřejnými orgány, zúčastněnými stranami a poskytovateli služeb ITS a za účelem integrace systémů ITS, které souvisí s bezpečností, do vozidel a dopravní infrastruktury. Technické specifikace pro aplikace a systémy ITS ve čtyřech z prioritních oblastí (5) uvedených v akčním plánu budou definovány postupem projednávání ve výborech (6), jehož hlavní prvky jsou uvedeny v příloze II. Konkrétní účely využití ITS v těchto oblastech však nejsou zřejmé. Zavedení ITS se navíc může rozšířit do mnohem většího počtu oblastí než jsou uvedené čtyři oblasti původně zvolené pro vypracování harmonizovaných technických specifikací. Návrh je zaměřen především na zavádění budoucích aplikací a služeb ITS, avšak bude-li to možné, bude se vztahovat i na stávající technologie v dané oblasti nebo technologie, jejichž vývoj v současnosti probíhá (například eCall, eToll a další).

| 6. | Návrh byl zaslán Evropskému parlamentu, který přijal stanovisko v prvním čtení (7) dne 23. dubna 2009. V návaznosti na žádost o konzultaci, kterou Rada předložila dne 29. ledna 2009, přijal Evropský hospodářský a sociální výbor stanovisko k návrhu dne 13. května 2009 (8). |
| --- | --- |

6.

Návrh byl zaslán Evropskému parlamentu, který přijal stanovisko v prvním čtení (7) dne 23. dubna 2009. V návaznosti na žádost o konzultaci, kterou Rada předložila dne 29. ledna 2009, přijal Evropský hospodářský a sociální výbor stanovisko k návrhu dne 13. května 2009 (8).

I.3   Zaměření stanoviska

| 7. | EIOÚ vítá, že je v souvislosti s navrhovaným plánem zavedení ITS předloženým Komisí konzultován. Není to poprvé, co se EIOÚ otázkami obsaženými v akčním plánu ITS zabývá. EIOÚ vydal stanovisko k návrhu Komise o usnadnění přeshraničního vymáhání právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu (9) a přispěl k práci pracovní skupiny zřízené podle článku 29 v souvislosti s pracovním dokumentem o eCall (10). |
| --- | --- |

7.

EIOÚ vítá, že je v souvislosti s navrhovaným plánem zavedení ITS předloženým Komisí konzultován. Není to poprvé, co se EIOÚ otázkami obsaženými v akčním plánu ITS zabývá. EIOÚ vydal stanovisko k návrhu Komise o usnadnění přeshraničního vymáhání právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu (9) a přispěl k práci pracovní skupiny zřízené podle článku 29 v souvislosti s pracovním dokumentem o eCall (10).

| 8. | Inteligentní dopravní systémy jsou založeny na shromažďování, zpracovávání a výměně velmi různorodých údajů z veřejných i soukromých zdrojů; jedná se tedy o oblast, která s údaji intenzivně pracuje. Zavedení ITS bude ve velké míře závislé na geolokalizačních technologiích, jako je družicové určování polohy a bezkontaktní technologie, například RFID, což usnadní poskytování širokého spektra veřejných nebo komerčních služeb založených na lokalizaci (například dopravní informace v reálném čase, eFreight, eCall, eToll, rezervace parkování a další). Některé informace, jež budou zpracovávány prostřednictvím ITS, jsou souhrnné povahy a nevztahují se k žádným osobám, například informace o dopravě, nehodách a možnostech, zatímco jiné informace se týkají identifikovaných nebo identifikovatelných osob, a jsou proto považovány za osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES. |
| --- | --- |

8.

Inteligentní dopravní systémy jsou založeny na shromažďování, zpracovávání a výměně velmi různorodých údajů z veřejných i soukromých zdrojů; jedná se tedy o oblast, která s údaji intenzivně pracuje. Zavedení ITS bude ve velké míře závislé na geolokalizačních technologiích, jako je družicové určování polohy a bezkontaktní technologie, například RFID, což usnadní poskytování širokého spektra veřejných nebo komerčních služeb založených na lokalizaci (například dopravní informace v reálném čase, eFreight, eCall, eToll, rezervace parkování a další). Některé informace, jež budou zpracovávány prostřednictvím ITS, jsou souhrnné povahy a nevztahují se k žádným osobám, například informace o dopravě, nehodách a možnostech, zatímco jiné informace se týkají identifikovaných nebo identifikovatelných osob, a jsou proto považovány za osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES.

| 9. | EIOÚ přikládá zásadní význam tomu, aby akce plánované pro zavedení ITS byly v souladu se stávajícím právním rámcem, jak je uveden v návrhu, zejména se směrnicí 95/46/ES o ochraně údajů (11) a směrnicí 2002/58/ES o soukromí a elektronických komunikacích (12). |
| --- | --- |

9.

EIOÚ přikládá zásadní význam tomu, aby akce plánované pro zavedení ITS byly v souladu se stávajícím právním rámcem, jak je uveden v návrhu, zejména se směrnicí 95/46/ES o ochraně údajů (11) a směrnicí 2002/58/ES o soukromí a elektronických komunikacích (12).

| 10. | Nevyřešené otázky související s ochranou soukromí a údajů představují podle Komise jednu z hlavních překážek podpory ITS. Tyto otázky budou v tomto stanovisku rozpracovány takto:






  — | v kapitole II bude z hlediska ochrany údajů analyzován právní rámec, který Komise pro účely zavedení ITS předložila, |
| --- | --- | --- |

10.

Nevyřešené otázky související s ochranou soukromí a údajů představují podle Komise jednu z hlavních překážek podpory ITS. Tyto otázky budou v tomto stanovisku rozpracovány takto:

—

v kapitole II bude z hlediska ochrany údajů analyzován právní rámec, který Komise pro účely zavedení ITS předložila,

| — | v kapitole III budou zdůrazněny záležitosti týkající se ochrany údajů, jimiž je třeba se dále zabývat za účelem řádného zavedení ITS:






  — | v prvním bodě se stanovisko zaměří na potřebu, aby součástí vývoje ITS bylo „soukromí coby aspekt návrhu“, a dále budou uvedeny důležité otázky, které je třeba vyřešit při navrhování aplikací a systémů zpracování údajů v rámci ITS, |
| --- | --- | --- |

—

v kapitole III budou zdůrazněny záležitosti týkající se ochrany údajů, jimiž je třeba se dále zabývat za účelem řádného zavedení ITS:

—

v prvním bodě se stanovisko zaměří na potřebu, aby součástí vývoje ITS bylo „soukromí coby aspekt návrhu“, a dále budou uvedeny důležité otázky, které je třeba vyřešit při navrhování aplikací a systémů zpracování údajů v rámci ITS,

| — | druhý bod se zaměří na některé otázky týkající se soukromí, kterými je třeba se dále zabývat pro účely poskytování služeb ITS. |
| --- | --- |

—

druhý bod se zaměří na některé otázky týkající se soukromí, kterými je třeba se dále zabývat pro účely poskytování služeb ITS.

II.   ANALÝZA PRÁVNÍHO RÁMCE NAVRŽENÉHO PRO ZAVEDENÍ ITS

| 11. | Návrh směrnice předložený Komisí obsahuje dvě ustanovení (9. bod odůvodnění a článek 6), jejichž předmětem je soukromí, bezpečnost a opakované použití informací. Ustanovení čl. 6 odst. 1 návrhu Komise vyžaduje, aby provoz ITS probíhal v souladu s pravidly pro ochranu údajů uvedenými mimo jiné ve směrnici 95/46/ES a směrnici 2002/58/ES. V čl. 6 odst. 2 návrhu Komise se stanoví konkrétní opatření na ochranu údajů zaměřená především na bezpečnost: Článek 6 odst. 2 stanoví, že „Členské státy [...] zajistí, aby jejich údaje a záznamy o ITS byly chráněny proti zneužití, včetně nedovoleného přístupu, úprav nebo ztráty“. V čl. 6 odst. 3 návrhu Komise je pak stanoveno, že se „použije směrnice 2003/98/ES“. |
| --- | --- |

11.

Návrh směrnice předložený Komisí obsahuje dvě ustanovení (9. bod odůvodnění a článek 6), jejichž předmětem je soukromí, bezpečnost a opakované použití informací. Ustanovení čl. 6 odst. 1 návrhu Komise vyžaduje, aby provoz ITS probíhal v souladu s pravidly pro ochranu údajů uvedenými mimo jiné ve směrnici 95/46/ES a směrnici 2002/58/ES. V čl. 6 odst. 2 návrhu Komise se stanoví konkrétní opatření na ochranu údajů zaměřená především na bezpečnost: Článek 6 odst. 2 stanoví, že „Členské státy [...] zajistí, aby jejich údaje a záznamy o ITS byly chráněny proti zneužití, včetně nedovoleného přístupu, úprav nebo ztráty“. V čl. 6 odst. 3 návrhu Komise je pak stanoveno, že se „použije směrnice 2003/98/ES“.

| 12. | Evropský parlament navrhnul v prvním čtení několik změn článku 6. Zejména byly do čl. 6 odst. 1 vloženy tři nové odstavce týkající se případného využívání anonymních údajů, zpracovávání citlivých údajů pouze s informovaným souhlasem subjektu údajů a zajištění toho, aby osobní údaje byly zpracovávány pouze „pokud je to nezbytné pro provoz aplikací nebo služeb ITS“. Dále byl změněn čl. 6 odst. 2, v němž bylo doplněno, že údaje a záznamy o ITS nesmí „být použity pro jiné účely, než které jsou uvedeny v této směrnici“. |
| --- | --- |

12.

Evropský parlament navrhnul v prvním čtení několik změn článku 6. Zejména byly do čl. 6 odst. 1 vloženy tři nové odstavce týkající se případného využívání anonymních údajů, zpracovávání citlivých údajů pouze s informovaným souhlasem subjektu údajů a zajištění toho, aby osobní údaje byly zpracovávány pouze „pokud je to nezbytné pro provoz aplikací nebo služeb ITS“. Dále byl změněn čl. 6 odst. 2, v němž bylo doplněno, že údaje a záznamy o ITS nesmí „být použity pro jiné účely, než které jsou uvedeny v této směrnici“.

| 13. | EIOÚ vítá skutečnost, že ochrana údajů byla při práci na návrhu zohledněna a že je předkládána jako obecná podmínka řádného zavedení ITS v Evropě. EIOÚ uznává, že je třeba soudržným způsobem harmonizovat zpracovávání údajů na úrovni EU za účelem zajištění proveditelnosti aplikací a služeb ITS v celé Evropě. |
| --- | --- |

13.

EIOÚ vítá skutečnost, že ochrana údajů byla při práci na návrhu zohledněna a že je předkládána jako obecná podmínka řádného zavedení ITS v Evropě. EIOÚ uznává, že je třeba soudržným způsobem harmonizovat zpracovávání údajů na úrovni EU za účelem zajištění proveditelnosti aplikací a služeb ITS v celé Evropě.

| 14. | EIOÚ však poznamenává, že navrhovaný právní rámec je pro účely odpovídajícího řešení obav, jež v souvislosti s ochranou soukromí a údajů vzbuzuje zavádění ITS v členských státech, příliš široký a obecný. Není zřejmé, kdy povede poskytování služeb ITS ke shromažďování a zpracovávání údajů, jaké jsou konkrétní účely zpracovávání údajů ani na základě jakého právního základu je toto zpracovávání odůvodněno. Kromě toho se s využíváním lokalizačních technologií pro zavádění ITS zvyšuje riziko, že dojde k vytvoření služeb narušujících soukromí, pokud tyto služby vyžadují shromažďování a výměnu osobních údajů. V návrhu navíc chybí jasné rozdělení úloh a povinností jednotlivých provozovatelů zapojených do zavádění ITS a není proto zřejmé, kteří provozovatelé budou správci údajů a budou odpovídat (13) za dodržování povinností spojených s ochranou údajů. Nebudou-li tyto otázky právně vyřešeny, budou provozovatelé ITS čelit značným problémům, neboť právě oni budou nakonec pověřeni uplatňováním opatření stanovených v navrhované směrnici. |
| --- | --- |

14.

EIOÚ však poznamenává, že navrhovaný právní rámec je pro účely odpovídajícího řešení obav, jež v souvislosti s ochranou soukromí a údajů vzbuzuje zavádění ITS v členských státech, příliš široký a obecný. Není zřejmé, kdy povede poskytování služeb ITS ke shromažďování a zpracovávání údajů, jaké jsou konkrétní účely zpracovávání údajů ani na základě jakého právního základu je toto zpracovávání odůvodněno. Kromě toho se s využíváním lokalizačních technologií pro zavádění ITS zvyšuje riziko, že dojde k vytvoření služeb narušujících soukromí, pokud tyto služby vyžadují shromažďování a výměnu osobních údajů. V návrhu navíc chybí jasné rozdělení úloh a povinností jednotlivých provozovatelů zapojených do zavádění ITS a není proto zřejmé, kteří provozovatelé budou správci údajů a budou odpovídat (13) za dodržování povinností spojených s ochranou údajů. Nebudou-li tyto otázky právně vyřešeny, budou provozovatelé ITS čelit značným problémům, neboť právě oni budou nakonec pověřeni uplatňováním opatření stanovených v navrhované směrnici.

| 15. | Vzniká proto riziko, že nejasnosti v souvislosti s navrhovaným právním rámcem povedou k odlišnostem v provádění ITS v Evropě, což namísto zmenšování rozdílů mezi členskými státy povede ke značné nejistotě, roztříštěnosti a rozporům, a to v důsledku odlišných úrovní ochrany údajů v celé Evropě. Může to vést rovněž k nedodržování základních záruk ochrany údajů. EIOÚ zdůrazňuje, že je nutné tyto otázky na úrovni EU dále harmonizovat. EIOÚ tak navrhuje provést změny navrhovaného právního rámce z hlediska ochrany údajů. Důrazně doporučuje, aby Parlament a Rada do návrhu vložily navrhované změny a případně i další ustanovení za účelem vyjasnění nedořešených otázek (například definice a povinnosti subjektů v oblasti ITS, vypracování harmonizovaných smluv pro poskytování služeb ITS a další). Dále zdůrazňuje, že členské státy rovněž ponesou odpovědnost za řádné provádění směrnice, aby tak provozovatelé mohli vytvořit systémy a služby nabízející odpovídající úroveň ochrany údajů v celé Evropě. |
| --- | --- |

15.

Vzniká proto riziko, že nejasnosti v souvislosti s navrhovaným právním rámcem povedou k odlišnostem v provádění ITS v Evropě, což namísto zmenšování rozdílů mezi členskými státy povede ke značné nejistotě, roztříštěnosti a rozporům, a to v důsledku odlišných úrovní ochrany údajů v celé Evropě. Může to vést rovněž k nedodržování základních záruk ochrany údajů. EIOÚ zdůrazňuje, že je nutné tyto otázky na úrovni EU dále harmonizovat. EIOÚ tak navrhuje provést změny navrhovaného právního rámce z hlediska ochrany údajů. Důrazně doporučuje, aby Parlament a Rada do návrhu vložily navrhované změny a případně i další ustanovení za účelem vyjasnění nedořešených otázek (například definice a povinnosti subjektů v oblasti ITS, vypracování harmonizovaných smluv pro poskytování služeb ITS a další). Dále zdůrazňuje, že členské státy rovněž ponesou odpovědnost za řádné provádění směrnice, aby tak provozovatelé mohli vytvořit systémy a služby nabízející odpovídající úroveň ochrany údajů v celé Evropě.

II.1   Činnosti související se zpracováním údajů musí být založeny na vhodném právním základu

| 16. | Není zřejmé, kdy dojde po integraci vybavení ITS do vozidla k zahájení zpracování osobních údajů a na základě jakých právních důvodů bude toto zpracování probíhat. Provozovatelé se pro účely zpracování údajů mohou opírat o různé právní základy, například jednoznačný souhlas uživatelů, smlouvu či právní závazek, který musí správce dodržet. Právní základ, podle něhož bude probíhat zpracování údajů prostřednictvím ITS, je třeba harmonizovat, aby bylo zajištěno, že systémy budou funkční v celé Evropě a uživatelé nebudou poškozeni v důsledku rozdílů ve způsobu zpracování v jednotlivých zemích EU. |
| --- | --- |

16.

Není zřejmé, kdy dojde po integraci vybavení ITS do vozidla k zahájení zpracování osobních údajů a na základě jakých právních důvodů bude toto zpracování probíhat. Provozovatelé se pro účely zpracování údajů mohou opírat o různé právní základy, například jednoznačný souhlas uživatelů, smlouvu či právní závazek, který musí správce dodržet. Právní základ, podle něhož bude probíhat zpracování údajů prostřednictvím ITS, je třeba harmonizovat, aby bylo zajištěno, že systémy budou funkční v celé Evropě a uživatelé nebudou poškozeni v důsledku rozdílů ve způsobu zpracování v jednotlivých zemích EU.

| 17. | V řadě případů budou systémy ITS do vozidel integrovány automaticky. Jedná se zejména o systémy ITS týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu, jež podle návrhu ve vozidlech zabudovány být musí. Návrh však nestanoví, co se rozumí pojmem „systémy ITS týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu“; mělo by být proto dále vyjasněno, o které konkrétní aplikace a systémy ITS, jež musí být ve vozidlech zabudovány, se jedná. Dále je třeba objasnit, zda bude aktivace a používání daného zařízení pro uživatele dobrovolná, nebo povinná. K povinnému zpracování údajů by se mělo přistoupit pouze pro konkrétní účely a na základě přesvědčivých důvodů (například sledování zboží pro účely řízení provozu) a za použití odpovídajících záruk týkajících se zpracování údajů o osobách. Pokud se ITS používá na dobrovolném základě, měly by být zavedeny odpovídající záruky s cílem zabránit domněnce, že uživatelé z důvodu pouhé přítomnosti systému ve vozidle implicitně souhlasí s jeho používáním. |
| --- | --- |

17.

V řadě případů budou systémy ITS do vozidel integrovány automaticky. Jedná se zejména o systémy ITS týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu, jež podle návrhu ve vozidlech zabudovány být musí. Návrh však nestanoví, co se rozumí pojmem „systémy ITS týkající se bezpečnosti a zajištění silničního provozu“; mělo by být proto dále vyjasněno, o které konkrétní aplikace a systémy ITS, jež musí být ve vozidlech zabudovány, se jedná. Dále je třeba objasnit, zda bude aktivace a používání daného zařízení pro uživatele dobrovolná, nebo povinná. K povinnému zpracování údajů by se mělo přistoupit pouze pro konkrétní účely a na základě přesvědčivých důvodů (například sledování zboží pro účely řízení provozu) a za použití odpovídajících záruk týkajících se zpracování údajů o osobách. Pokud se ITS používá na dobrovolném základě, měly by být zavedeny odpovídající záruky s cílem zabránit domněnce, že uživatelé z důvodu pouhé přítomnosti systému ve vozidle implicitně souhlasí s jeho používáním.

| 18. | EIOÚ se přiklání k tomu, aby služby ITS byly poskytovány na dobrovolném základě. To znamená, že uživatelé musí mít možnost svobodně souhlasit s používáním systému a s konkrétními účely pro jeho použití. Pokud se poskytovaná služba opírá o lokalizační údaje, musí být uživateli poskytnuty příslušné informace (zejména v souladu s článkem 9 směrnice 2002/58/ES) a uživatel musí mít možnost svůj souhlas odvolat. V praxi to vyžaduje zavedení jednoduchého způsobu deaktivace zařízení nebo funkce, pokud uživatel již nesouhlasí s používáním daného systému nebo konkrétní funkce, a to aniž by to pro něj představovalo technické nebo finanční omezení (14). Je třeba zavést další záruky s cílem zabránit diskriminaci uživatelů v případě, že odmítnou některou službu využívat. |
| --- | --- |

18.

EIOÚ se přiklání k tomu, aby služby ITS byly poskytovány na dobrovolném základě. To znamená, že uživatelé musí mít možnost svobodně souhlasit s používáním systému a s konkrétními účely pro jeho použití. Pokud se poskytovaná služba opírá o lokalizační údaje, musí být uživateli poskytnuty příslušné informace (zejména v souladu s článkem 9 směrnice 2002/58/ES) a uživatel musí mít možnost svůj souhlas odvolat. V praxi to vyžaduje zavedení jednoduchého způsobu deaktivace zařízení nebo funkce, pokud uživatel již nesouhlasí s používáním daného systému nebo konkrétní funkce, a to aniž by to pro něj představovalo technické nebo finanční omezení (14). Je třeba zavést další záruky s cílem zabránit diskriminaci uživatelů v případě, že odmítnou některou službu využívat.

| 19. | V případech, kdy jsou některé činnosti zpracování povinné a jiné podléhají souhlasu uživatele, musí být zajištěna transparentnost, pokud jde o jednotlivé operace zpracování údajů, a to tím, že se uživateli poskytnou příslušné informace o povinné nebo dobrovolné povaze každé konkrétní operace zpracování a o rozsahu tohoto zpracování. Dále je velmi důležité zajistit zavedení odpovídajících bezpečnostních záruk, aby nedošlo ke shromažďování a zpracování údajů mimo oblast, která byla právně vymezena nebo s níž byl vysloven dobrovolný souhlas. |
| --- | --- |

19.

V případech, kdy jsou některé činnosti zpracování povinné a jiné podléhají souhlasu uživatele, musí být zajištěna transparentnost, pokud jde o jednotlivé operace zpracování údajů, a to tím, že se uživateli poskytnou příslušné informace o povinné nebo dobrovolné povaze každé konkrétní operace zpracování a o rozsahu tohoto zpracování. Dále je velmi důležité zajistit zavedení odpovídajících bezpečnostních záruk, aby nedošlo ke shromažďování a zpracování údajů mimo oblast, která byla právně vymezena nebo s níž byl vysloven dobrovolný souhlas.

| 20. | Vzhledem k nadnárodnímu dopadu služeb ITS dále EIOÚ doporučuje vypracování celoevropských standardních smluv s cílem zajistit, že služby poskytované prostřednictvím ITS nabízejí stejné záruky ochrany údajů v celé Evropě, a zejména že informace poskytované uživatelům jsou dostatečně jasné, pokud jde o konkrétní použité funkce, dopad používání konkrétních technologií na ochranu jejich údajů a způsob, jak mohou uplatnit svá práva. Dojde-li k doplnění nových funkcí, měli by poskytovatelé služeb přijmout další opatření s cílem poskytnout uživatelům jasné a konkrétní informace týkající se těchto doplňujících funkcí a získat jejich souhlas s používáním nových funkcí. |
| --- | --- |

20.

Vzhledem k nadnárodnímu dopadu služeb ITS dále EIOÚ doporučuje vypracování celoevropských standardních smluv s cílem zajistit, že služby poskytované prostřednictvím ITS nabízejí stejné záruky ochrany údajů v celé Evropě, a zejména že informace poskytované uživatelům jsou dostatečně jasné, pokud jde o konkrétní použité funkce, dopad používání konkrétních technologií na ochranu jejich údajů a způsob, jak mohou uplatnit svá práva. Dojde-li k doplnění nových funkcí, měli by poskytovatelé služeb přijmout další opatření s cílem poskytnout uživatelům jasné a konkrétní informace týkající se těchto doplňujících funkcí a získat jejich souhlas s používáním nových funkcí.

II.2   Je nutné dále vymezit účely a aspekty zpracování údajů

| 21. | EIOÚ poukazuje na to, že v návrhu nejsou jasně vymezeny konkrétní služby a účely, pro něž lze aplikace ITS použít, a že tato otázka tedy zůstává otevřená. V praxi tato skutečnost umožňuje flexibilitu, nese však s sebou možnost, že nevyřešené otázky v souvislosti s ochranou soukromí a údajů, jež Komise určila jako jednu z hlavních překážek podpory ITS (viz bod 10), zůstanou i nadále nevyřešeny a budou bránit vyváženému provádění navrhovaných opatření. |
| --- | --- |

21.

EIOÚ poukazuje na to, že v návrhu nejsou jasně vymezeny konkrétní služby a účely, pro něž lze aplikace ITS použít, a že tato otázka tedy zůstává otevřená. V praxi tato skutečnost umožňuje flexibilitu, nese však s sebou možnost, že nevyřešené otázky v souvislosti s ochranou soukromí a údajů, jež Komise určila jako jednu z hlavních překážek podpory ITS (viz bod 10), zůstanou i nadále nevyřešeny a budou bránit vyváženému provádění navrhovaných opatření.

| 22. | EIOÚ zdůrazňuje, že je obzvlášť důležité, aby zpracování prováděné s ohledem na poskytování konkrétních služeb ITS probíhalo nejen podle řádného právního základu, ale také pro stanovené, výslovně vyjádřené a legitimní účely a aby zamýšlené zpracování bylo přiměřené a nutné z hlediska těchto účelů (článek 6 směrnice 95/46/ES). Měla by se proto zvážit případná nutnost přijmout na úrovni EU další právní předpisy týkající se konkrétních použití ITS s cílem poskytnout harmonizovaný a vhodný právní základ pro prováděné zpracování a zabránit nesrovnalostem při zavádění služeb ITS mezi členskými státy. |
| --- | --- |

22.

EIOÚ zdůrazňuje, že je obzvlášť důležité, aby zpracování prováděné s ohledem na poskytování konkrétních služeb ITS probíhalo nejen podle řádného právního základu, ale také pro stanovené, výslovně vyjádřené a legitimní účely a aby zamýšlené zpracování bylo přiměřené a nutné z hlediska těchto účelů (článek 6 směrnice 95/46/ES). Měla by se proto zvážit případná nutnost přijmout na úrovni EU další právní předpisy týkající se konkrétních použití ITS s cílem poskytnout harmonizovaný a vhodný právní základ pro prováděné zpracování a zabránit nesrovnalostem při zavádění služeb ITS mezi členskými státy.

| 23. | Na základě navrhovaného rámce ještě nebylo rozhodnuto o aspektech zpracování údajů a výměny údajů pro účely používání ITS. O velkém množství technických parametrů bude rozhodnuto až v pozdější fázi prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, přičemž volba těchto parametrů bude mít různé dopady na ochranu soukromí a údajů. S ohledem na zvláštní ochranu, která je přiznána ochraně soukromí a údajů jakožto základním právům podle článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech a základních svobodách a článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie, vyvstává otázka, zda a do jaké míry by vymezení operací zpracování údajů mělo být rozhodnuto prostřednictvím postupu projednávání ve výborech. |
| --- | --- |

23.

Na základě navrhovaného rámce ještě nebylo rozhodnuto o aspektech zpracování údajů a výměny údajů pro účely používání ITS. O velkém množství technických parametrů bude rozhodnuto až v pozdější fázi prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, přičemž volba těchto parametrů bude mít různé dopady na ochranu soukromí a údajů. S ohledem na zvláštní ochranu, která je přiznána ochraně soukromí a údajů jakožto základním právům podle článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech a základních svobodách a článků 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie, vyvstává otázka, zda a do jaké míry by vymezení operací zpracování údajů mělo být rozhodnuto prostřednictvím postupu projednávání ve výborech.

| 24. | V demokratické společnosti by rozhodnutí o základních zásadách a aspektech, jež mají dopad na základní práva, měla být přijímána řádným legislativním postupem, který zahrnuje odpovídající kontrolu a vyváženost. V tomto případě to znamená, že o rozhodnutích, která mají důležitý dopad na ochranu soukromí a údajů osob, jako jsou účely a aspekty povinného zpracování údajů a vymezení postupů pro zavádění ITS v nových oblastech, by se mělo rozhodovat v rámci Evropského parlamentu a Rady, nikoli v rámci postupu projednávání ve výborech. |
| --- | --- |

24.

V demokratické společnosti by rozhodnutí o základních zásadách a aspektech, jež mají dopad na základní práva, měla být přijímána řádným legislativním postupem, který zahrnuje odpovídající kontrolu a vyváženost. V tomto případě to znamená, že o rozhodnutích, která mají důležitý dopad na ochranu soukromí a údajů osob, jako jsou účely a aspekty povinného zpracování údajů a vymezení postupů pro zavádění ITS v nových oblastech, by se mělo rozhodovat v rámci Evropského parlamentu a Rady, nikoli v rámci postupu projednávání ve výborech.

| 25. | EIOÚ v této souvislosti důrazně doporučuje, aby byl společně s pracovní skupinou zřízenou podle článku 29 zapojen v případě potřeby do práce výboru zřízeného podle článku 8 návrhu i do budoucích činností týkajících se zavádění ITS, a to prostřednictvím konzultací a v dostatečném předstihu před zavedením příslušných opatření. |
| --- | --- |

25.

EIOÚ v této souvislosti důrazně doporučuje, aby byl společně s pracovní skupinou zřízenou podle článku 29 zapojen v případě potřeby do práce výboru zřízeného podle článku 8 návrhu i do budoucích činností týkajících se zavádění ITS, a to prostřednictvím konzultací a v dostatečném předstihu před zavedením příslušných opatření.

| 26. | EIOÚ bere dále na vědomí změny přijaté Evropským parlamentem v souvislosti s článkem 6 návrhu. EIOÚ v první řadě uvádí, že změna týkající se podpory případného využívání anonymních údajů je v zásadě velmi vítaná, nevyřeší však všechny obavy spojené se shromažďováním údajů, neboť mnoho údajů, jejichž shromažďování a výměna probíhá prostřednictvím ITS, lze označit za údaje osobní. Aby bylo zpracování osobních údajů prováděno na anonymním základě, je nutné, aby žádná osoba nemohla v žádné fázi zpracování, a to s ohledem na všechny prostředky, jež může správce údajů či jiná osoba s přiměřenou pravděpodobností použít, uvést dané údaje do souvislosti s údaji týkajícími se identifikované osoby; v opačném případě jsou tyto údaje osobními údaji ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES (15). EIOÚ dále na základě změn navržených Evropským parlamentem doporučuje, aby byl článek 6 návrhu pozměněn takto:






  — | Je třeba posoudit nutnost zpracování osobních údajů prostřednictvím ITS s ohledem na legitimní a konkrétní účely, pro něž jsou údaje zpracovávány (v souladu s články 6 a 7 směrnice 95/46/ES). Provoz aplikace ITS (16) nemůže být sám o sobě legitimním účelem odůvodňujícím zpracování údajů, neboť aplikace je pouze prostředkem shromažďování a výměny údajů, jejichž využití by mělo být nutně zaměřeno na konkrétní účely. |
| --- | --- | --- |

26.

EIOÚ bere dále na vědomí změny přijaté Evropským parlamentem v souvislosti s článkem 6 návrhu. EIOÚ v první řadě uvádí, že změna týkající se podpory případného využívání anonymních údajů je v zásadě velmi vítaná, nevyřeší však všechny obavy spojené se shromažďováním údajů, neboť mnoho údajů, jejichž shromažďování a výměna probíhá prostřednictvím ITS, lze označit za údaje osobní. Aby bylo zpracování osobních údajů prováděno na anonymním základě, je nutné, aby žádná osoba nemohla v žádné fázi zpracování, a to s ohledem na všechny prostředky, jež může správce údajů či jiná osoba s přiměřenou pravděpodobností použít, uvést dané údaje do souvislosti s údaji týkajícími se identifikované osoby; v opačném případě jsou tyto údaje osobními údaji ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES (15). EIOÚ dále na základě změn navržených Evropským parlamentem doporučuje, aby byl článek 6 návrhu pozměněn takto:

—

Je třeba posoudit nutnost zpracování osobních údajů prostřednictvím ITS s ohledem na legitimní a konkrétní účely, pro něž jsou údaje zpracovávány (v souladu s články 6 a 7 směrnice 95/46/ES). Provoz aplikace ITS (16) nemůže být sám o sobě legitimním účelem odůvodňujícím zpracování údajů, neboť aplikace je pouze prostředkem shromažďování a výměny údajů, jejichž využití by mělo být nutně zaměřeno na konkrétní účely.

| — | Změna (17) týkající se zákazu použití údajů a záznamů ITS „pro jiné účely, než které jsou uvedeny v této směrnici,“ nestanoví dostatečné záruky, a to zejména proto, že konkrétní účely a služby, pro než budou ITS používány, nejsou ve směrnici jasně a vyčerpávajícím způsobem vyjmenovány. Vzhledem k tomu, že prostřednictvím ITS budou zpracovávány různé údaje pro velmi odlišné účely, je třeba zajistit, aby údaje získané v průběhu zpracování za konkrétním účelem nebyly použity pro jiné účely neslučitelné s daným účelem, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES. EIOÚ proto doporučuje, aby byl čl. 6 odst. 2 dále změněn tak, aby bylo zajištěno, že údaje a záznamy ITS nebudou použity „pro jiné účely, než pro které byly získány, a způsobem neslučitelným s těmito účely“. |
| --- | --- |

—

Změna (17) týkající se zákazu použití údajů a záznamů ITS „pro jiné účely, než které jsou uvedeny v této směrnici,“ nestanoví dostatečné záruky, a to zejména proto, že konkrétní účely a služby, pro než budou ITS používány, nejsou ve směrnici jasně a vyčerpávajícím způsobem vyjmenovány. Vzhledem k tomu, že prostřednictvím ITS budou zpracovávány různé údaje pro velmi odlišné účely, je třeba zajistit, aby údaje získané v průběhu zpracování za konkrétním účelem nebyly použity pro jiné účely neslučitelné s daným účelem, jak je stanoveno v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES. EIOÚ proto doporučuje, aby byl čl. 6 odst. 2 dále změněn tak, aby bylo zajištěno, že údaje a záznamy ITS nebudou použity „pro jiné účely, než pro které byly získány, a způsobem neslučitelným s těmito účely“.

III.   OCHRANA ÚDAJŮ V RÁMCI INTELIGENTNÍCH DOPRAVNÍCH SYSTÉMŮ

| 27. | S cílem určit, kdo ponese odpovědnost za zajištění toho, že systémy budou řádně fungovat z hlediska ochrany údajů, je zejména nutné, aby byly vyjasněny úlohy jednotlivých aktérů zapojených do ITS. Je proto třeba dále vyjasnit, kdo by měl odpovídat za provádění aplikací a systémů, jejichž podoba bude stanovena prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, a kdo bude v řetězci zúčastněných subjektů odpovídat za to, že zpracování údajů probíhá v souladu s právními předpisy na ochranu údajů (tedy správci údajů). EIOÚ níže zdůrazní, kterým záležitostem v oblasti ochrany soukromí a údajů by při navrhování aplikací a architektury systémů měla být věnována pozornost v rámci postupu projednávání ve výborech a ze strany správců údajů. Dále uvede některé otázky v oblasti ochrany údajů, kterými se v souvislosti s poskytováním služeb ITS musí zabývat legislativní orgán a správci údajů. |
| --- | --- |

27.

S cílem určit, kdo ponese odpovědnost za zajištění toho, že systémy budou řádně fungovat z hlediska ochrany údajů, je zejména nutné, aby byly vyjasněny úlohy jednotlivých aktérů zapojených do ITS. Je proto třeba dále vyjasnit, kdo by měl odpovídat za provádění aplikací a systémů, jejichž podoba bude stanovena prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, a kdo bude v řetězci zúčastněných subjektů odpovídat za to, že zpracování údajů probíhá v souladu s právními předpisy na ochranu údajů (tedy správci údajů). EIOÚ níže zdůrazní, kterým záležitostem v oblasti ochrany soukromí a údajů by při navrhování aplikací a architektury systémů měla být věnována pozornost v rámci postupu projednávání ve výborech a ze strany správců údajů. Dále uvede některé otázky v oblasti ochrany údajů, kterými se v souvislosti s poskytováním služeb ITS musí zabývat legislativní orgán a správci údajů.

III.1   „Soukromí coby aspekt návrhu“

| 28. | Správné uplatňování zásad ochrany údajů stanovených ve směrnici 95/46/ES je základní podmínkou úspěšného zavedení ITS ve Společenství. Tyto zásady mají vliv na návrh architektury systémů a na aplikace. EIOÚ doporučuje, aby byl přístup založený na zásadě „soukromí coby aspekt návrhu“ přijat v rané fázi návrhu ITS s cílem definovat architekturu, provoz a správu aplikací a systémů. Tento přístup je zdůrazněn zejména ve směrnici 1999/5/ES (18) týkající se návrhu rádiových zařízení a telekomunikačních koncových zařízení. |
| --- | --- |

28.

Správné uplatňování zásad ochrany údajů stanovených ve směrnici 95/46/ES je základní podmínkou úspěšného zavedení ITS ve Společenství. Tyto zásady mají vliv na návrh architektury systémů a na aplikace. EIOÚ doporučuje, aby byl přístup založený na zásadě „soukromí coby aspekt návrhu“ přijat v rané fázi návrhu ITS s cílem definovat architekturu, provoz a správu aplikací a systémů. Tento přístup je zdůrazněn zejména ve směrnici 1999/5/ES (18) týkající se návrhu rádiových zařízení a telekomunikačních koncových zařízení.

| 29. | Návrhy aplikací a systémů budou probíhat v několika fázích a budou je provádět různé subjekty, jež by všechny měly zohlednit ochranu soukromí a údajů. Komise a výbor pro ITS ponesou zvláštní počáteční odpovědnost za definování opatření, iniciativ v oblasti normalizace a postupů, včetně osvědčených postupů, na podporu zásady „soukromí coby aspekt návrhu“; toto definování bude probíhat v rámci postupu projednávání ve výborech. |
| --- | --- |

29.

Návrhy aplikací a systémů budou probíhat v několika fázích a budou je provádět různé subjekty, jež by všechny měly zohlednit ochranu soukromí a údajů. Komise a výbor pro ITS ponesou zvláštní počáteční odpovědnost za definování opatření, iniciativ v oblasti normalizace a postupů, včetně osvědčených postupů, na podporu zásady „soukromí coby aspekt návrhu“; toto definování bude probíhat v rámci postupu projednávání ve výborech.

| 30. | Zásadu „soukromí coby aspekt návrhu“ je třeba prosazovat ve všech fázích a všech podobách procesů:






  — | na organizační úrovni by soukromí mělo být zvažováno při definování postupů nutných pro výměnu údajů mezi všemi příslušnými místy v rámci výměny – to může mít přímý dopad na druh výměny a na to, jaké údaje jsou vyměňovány, |
| --- | --- | --- |

30.

Zásadu „soukromí coby aspekt návrhu“ je třeba prosazovat ve všech fázích a všech podobách procesů:

—

na organizační úrovni by soukromí mělo být zvažováno při definování postupů nutných pro výměnu údajů mezi všemi příslušnými místy v rámci výměny – to může mít přímý dopad na druh výměny a na to, jaké údaje jsou vyměňovány,

| — | požadavky týkající se soukromí a bezpečnosti by měly být začleněny do norem, osvědčených postupů, technických specifikací a systémů, |
| --- | --- |

—

požadavky týkající se soukromí a bezpečnosti by měly být začleněny do norem, osvědčených postupů, technických specifikací a systémů,

| — | pokud jde o technickou úroveň, EIOÚ doporučuje vypracovat, například prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, nejlepší dostupné techniky (19) pro soukromí, ochranu údajů a bezpečnost v konkrétních oblastech nebo pro konkrétní účely, v nichž by byly definovány jednotlivé bezpečnostní parametry, které je třeba v průběhu životního cyklu systému provést za účelem zajištění souladu s předpisovým rámcem EU. |
| --- | --- |

—

pokud jde o technickou úroveň, EIOÚ doporučuje vypracovat, například prostřednictvím postupu projednávání ve výborech, nejlepší dostupné techniky (19) pro soukromí, ochranu údajů a bezpečnost v konkrétních oblastech nebo pro konkrétní účely, v nichž by byly definovány jednotlivé bezpečnostní parametry, které je třeba v průběhu životního cyklu systému provést za účelem zajištění souladu s předpisovým rámcem EU.

| 31. | EIOÚ níže uvádí některé z otázek, kterými je třeba se při návrhu aplikací a architektury systémů zabývat. Týkají se shromážděných údajů, interoperability systému a bezpečnosti údajů. |
| --- | --- |

31.

EIOÚ níže uvádí některé z otázek, kterými je třeba se při návrhu aplikací a architektury systémů zabývat. Týkají se shromážděných údajů, interoperability systému a bezpečnosti údajů.

III.1.a)   Minimalizace údajů a anonymita

| 32. | V souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 95/46/ES lze shromažďovat a zpracovávat pouze údaje, jež jsou nezbytné a podstatné pro konkrétní účely. |
| --- | --- |

32.

V souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) směrnice 95/46/ES lze shromažďovat a zpracovávat pouze údaje, jež jsou nezbytné a podstatné pro konkrétní účely.

| 33. | EIOÚ zdůrazňuje, že za účelem zabránění hromadnému a nevhodnému shromažďování osobních údajů je důležité, aby byla před navržením aplikací a systémů ITS provedena odpovídající klasifikace informací a údajů, jež mají být prostřednictvím ITS zpracovány. V této souvislosti je třeba zohlednit:






  — | zdroj údajů (zda se jedná o veřejný zdroj, poskytovatele telekomunikačních služeb, poskytovatele služeb ITS, jiné provozovatele, vozidlo, uživatele vozidla nebo jiné subjekty údajů), |
| --- | --- | --- |

33.

EIOÚ zdůrazňuje, že za účelem zabránění hromadnému a nevhodnému shromažďování osobních údajů je důležité, aby byla před navržením aplikací a systémů ITS provedena odpovídající klasifikace informací a údajů, jež mají být prostřednictvím ITS zpracovány. V této souvislosti je třeba zohlednit:

—

zdroj údajů (zda se jedná o veřejný zdroj, poskytovatele telekomunikačních služeb, poskytovatele služeb ITS, jiné provozovatele, vozidlo, uživatele vozidla nebo jiné subjekty údajů),

| — | povahu údajů (například souhrnné informace, anonymní údaje, osobní údaje, citlivé údaje), |
| --- | --- |

—

povahu údajů (například souhrnné informace, anonymní údaje, osobní údaje, citlivé údaje),

| — | účel nebo účely, pro něž mají být údaje použity, a |
| --- | --- |

—

účel nebo účely, pro něž mají být údaje použity, a

| — | z hlediska systémů spolupráce je třeba objasnit, které údaje jsou z vozidla získávány na základě strategie tlaku a tahu, vyměňovány s jinými vozidly nebo infrastrukturou a mezi infrastrukturami navzájem a za jakými účely. |
| --- | --- |

—

z hlediska systémů spolupráce je třeba objasnit, které údaje jsou z vozidla získávány na základě strategie tlaku a tahu, vyměňovány s jinými vozidly nebo infrastrukturou a mezi infrastrukturami navzájem a za jakými účely.

| 34. | Jednotlivé funkce je třeba pečlivě analyzovat s ohledem na sledované cíle za účelem posouzení nutnosti shromažďování osobních údajů. EIOÚ zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout řádné rovnováhy mezi základními právy subjektů údajů a zájmy jednotlivých zapojených subjektů, což znamená zpracování co nejmenšího možného množství osobních údajů. Architektura aplikací a systémů by měla být v co největší míře navržena tak, aby byly získávány pouze osobní údaje, jež jsou nezbytně nutné ke splnění plánovaných cílů. |
| --- | --- |

34.

Jednotlivé funkce je třeba pečlivě analyzovat s ohledem na sledované cíle za účelem posouzení nutnosti shromažďování osobních údajů. EIOÚ zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout řádné rovnováhy mezi základními právy subjektů údajů a zájmy jednotlivých zapojených subjektů, což znamená zpracování co nejmenšího možného množství osobních údajů. Architektura aplikací a systémů by měla být v co největší míře navržena tak, aby byly získávány pouze osobní údaje, jež jsou nezbytně nutné ke splnění plánovaných cílů.

| 35. | Pokud osobní údaje nejsou nutné nebo pokud jsou nutné jen v počáteční fázi zpracování, nemělo by docházet k jejich shromažďování nebo by měly být co nejdříve anonymizovány. Je proto zvláště důležité posoudit nutnost shromažďování údajů, ale i nutnost jejich uchovávání v jednotlivých systémech. Je třeba stanovit konkrétní časové lhůty pro uchovávání osobních údajů pro všechny jednotlivé subjekty v řetězci služeb; tyto lhůty by měly být odlišeny podle druhu údajů a účelu, pro nějž byly získány (20). Není-li proto nadále nutné uchovávat osobní údaje za účelem dosažení cílů, pro něž byly získány nebo dále zpracovány, mělo by dojít k jejich anonymizaci, tj. neměly by se již vztahovat k žádné identifikované nebo identifikovatelné osobě. |
| --- | --- |

35.

Pokud osobní údaje nejsou nutné nebo pokud jsou nutné jen v počáteční fázi zpracování, nemělo by docházet k jejich shromažďování nebo by měly být co nejdříve anonymizovány. Je proto zvláště důležité posoudit nutnost shromažďování údajů, ale i nutnost jejich uchovávání v jednotlivých systémech. Je třeba stanovit konkrétní časové lhůty pro uchovávání osobních údajů pro všechny jednotlivé subjekty v řetězci služeb; tyto lhůty by měly být odlišeny podle druhu údajů a účelu, pro nějž byly získány (20). Není-li proto nadále nutné uchovávat osobní údaje za účelem dosažení cílů, pro něž byly získány nebo dále zpracovány, mělo by dojít k jejich anonymizaci, tj. neměly by se již vztahovat k žádné identifikované nebo identifikovatelné osobě.

| 36. | Podoba architektury systémů a postupů výměny údajů by měla podpořit zpracování co nejmenšího množství osobních údajů. V této souvislosti je třeba zohlednit všechny fáze zpracování a všechny subjekty zapojené do řetězce poskytování služeb ITS. Některé údaje lze vyměňovat a zpracovávat na anonymním základě, jiné údaje, i když jejich výměna neprobíhá na základě identifikace, však mohou být uvedeny do souvislosti s údaji o identifikovaných osobách, a budou tedy představovat osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES (21). S ohledem na účely, pro něž budou ITS používány, bude problematické zajistit, aby velké množství údajů získávaných prostřednictvím ITS bylo zpracováváno na anonymním základě, neboť totožnost dané osoby bude v určitém okamžiku nutná pro konkrétní účely, jako je fakturace. Proto by bylo potřeba alespoň přijmout zvláštní – technická, organizační a právní – opatření s cílem zajistit anonymitu v některých oblastech. |
| --- | --- |

36.

Podoba architektury systémů a postupů výměny údajů by měla podpořit zpracování co nejmenšího množství osobních údajů. V této souvislosti je třeba zohlednit všechny fáze zpracování a všechny subjekty zapojené do řetězce poskytování služeb ITS. Některé údaje lze vyměňovat a zpracovávat na anonymním základě, jiné údaje, i když jejich výměna neprobíhá na základě identifikace, však mohou být uvedeny do souvislosti s údaji o identifikovaných osobách, a budou tedy představovat osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES (21). S ohledem na účely, pro něž budou ITS používány, bude problematické zajistit, aby velké množství údajů získávaných prostřednictvím ITS bylo zpracováváno na anonymním základě, neboť totožnost dané osoby bude v určitém okamžiku nutná pro konkrétní účely, jako je fakturace. Proto by bylo potřeba alespoň přijmout zvláštní – technická, organizační a právní – opatření s cílem zajistit anonymitu v některých oblastech.

III.1.b)   Interoperabilita, kvalita údajů a omezení účelu

| 37. | Ústředním prvkem úspěšného zavedení ITS je interoperabilita aplikací a systémů. Bude probíhat harmonizační činnost, jejímž prostřednictvím budou určeny technické specifikace rozhraní, která je třeba do aplikací a systémů integrovat, aby byla zajištěna jejich interoperabilita s jinými aplikacemi používanými v dalších druzích dopravy nebo dopravních systémech. Interoperabilita systémů napomůže snazšímu poskytování škály služeb a přispěje k zajištění jejich kontinuity v celé Evropě, avšak zároveň s sebou nese určité množství rizik z hlediska ochrany údajů, například riziko jejich nesprávného použití nebo jejich zneužití. Veškerá propojení databází by měla probíhat s řádným ohledem na zásady ochrany údajů (22) a na praktické záruky bezpečnosti (viz rovněž oddíl III.1.c). |
| --- | --- |

37.

Ústředním prvkem úspěšného zavedení ITS je interoperabilita aplikací a systémů. Bude probíhat harmonizační činnost, jejímž prostřednictvím budou určeny technické specifikace rozhraní, která je třeba do aplikací a systémů integrovat, aby byla zajištěna jejich interoperabilita s jinými aplikacemi používanými v dalších druzích dopravy nebo dopravních systémech. Interoperabilita systémů napomůže snazšímu poskytování škály služeb a přispěje k zajištění jejich kontinuity v celé Evropě, avšak zároveň s sebou nese určité množství rizik z hlediska ochrany údajů, například riziko jejich nesprávného použití nebo jejich zneužití. Veškerá propojení databází by měla probíhat s řádným ohledem na zásady ochrany údajů (22) a na praktické záruky bezpečnosti (viz rovněž oddíl III.1.c).

| 38. | V kontextu interoperability aplikací a systémů má obzvláště klíčový význam zásada kvality údajů, jež je upravena v čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 95/46/ES. Technické specifikace stanovené pro tvorbu rozhraní by měly zajišťovat přesnost údajů, jež budou v důsledku propojení aplikací a systémů získávány. |
| --- | --- |

38.

V kontextu interoperability aplikací a systémů má obzvláště klíčový význam zásada kvality údajů, jež je upravena v čl. 6 odst. 1 písm. d) směrnice 95/46/ES. Technické specifikace stanovené pro tvorbu rozhraní by měly zajišťovat přesnost údajů, jež budou v důsledku propojení aplikací a systémů získávány.

| 39. | Vzhledem k tomu, že interoperabilita systémů usnadní propojení databází a přiřazování údajů pro další účely, EIOÚ zdůrazňuje, že veškerá propojení by měla být uskutečňována po pečlivém zvážení zásady omezení účelu stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES. Zejména je důležité, aby byla architektura systémů ITS vybudována způsobem, jenž zamezí jakémukoli dalšímu použití údajů pro jiné účely, než pro které byly tyto údaje shromážděny. Systém musí obsahovat vhodné prvky bezpečnostní ochrany pro předcházení zneužití, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu a vedlejším účinkům příslušného zařízení. Měla by být například zavedena bezpečnostní ochrana dostatečně zajišťující, že k pohyblivým zařízením nebudou mít přístup třetí strany bez oprávnění a že tato zařízení nebudou použita k identifikaci a sledování osob nad rámec účelů daného systému. |
| --- | --- |

39.

Vzhledem k tomu, že interoperabilita systémů usnadní propojení databází a přiřazování údajů pro další účely, EIOÚ zdůrazňuje, že veškerá propojení by měla být uskutečňována po pečlivém zvážení zásady omezení účelu stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice 95/46/ES. Zejména je důležité, aby byla architektura systémů ITS vybudována způsobem, jenž zamezí jakémukoli dalšímu použití údajů pro jiné účely, než pro které byly tyto údaje shromážděny. Systém musí obsahovat vhodné prvky bezpečnostní ochrany pro předcházení zneužití, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu a vedlejším účinkům příslušného zařízení. Měla by být například zavedena bezpečnostní ochrana dostatečně zajišťující, že k pohyblivým zařízením nebudou mít přístup třetí strany bez oprávnění a že tato zařízení nebudou použita k identifikaci a sledování osob nad rámec účelů daného systému.

| 40. | Pokud jde o zákonnost propojení jako takového, bude při jejím hodnocení třeba postupovat případ od případu, s přihlédnutím k povaze údajů, jež jsou prostřednictvím systémů zpřístupněny a vyměňovány, a k původním účelům jejich zamýšleného využití. |
| --- | --- |

40.

Pokud jde o zákonnost propojení jako takového, bude při jejím hodnocení třeba postupovat případ od případu, s přihlédnutím k povaze údajů, jež jsou prostřednictvím systémů zpřístupněny a vyměňovány, a k původním účelům jejich zamýšleného využití.

III.1.c)   Zabezpečení údajů

| 41. | Zabezpečení osobních údajů je v rámci zavádění ITS klíčovým prvkem. EIOÚ vítá, že v akčním plánu i v návrhu směrnice je zabezpečení údajů výslovně uvedeno. Se zabezpečením by se mělo počítat nejen v průběhu fungování zařízení ITS (v palubním systému a v komunikačním protokolu), nýbrž i nad rámec provozu tohoto zařízení – v databázích, kde jsou údaje zpracovávány nebo uchovávány. Pro všechny fáze zpracování by měly být stanoveny vhodné technické, administrativní a organizační požadavky zajišťující příslušnou úroveň zabezpečení v souladu s články 16 a 17 směrnice 95/46/ES (a v relevantních případech i s články 4 a 5 směrnice 2002/58/ES). |
| --- | --- |

41.

Zabezpečení osobních údajů je v rámci zavádění ITS klíčovým prvkem. EIOÚ vítá, že v akčním plánu i v návrhu směrnice je zabezpečení údajů výslovně uvedeno. Se zabezpečením by se mělo počítat nejen v průběhu fungování zařízení ITS (v palubním systému a v komunikačním protokolu), nýbrž i nad rámec provozu tohoto zařízení – v databázích, kde jsou údaje zpracovávány nebo uchovávány. Pro všechny fáze zpracování by měly být stanoveny vhodné technické, administrativní a organizační požadavky zajišťující příslušnou úroveň zabezpečení v souladu s články 16 a 17 směrnice 95/46/ES (a v relevantních případech i s články 4 a 5 směrnice 2002/58/ES).

| 42. | Vhodná bezpečnostní opatření by měla být definována teprve po pečlivém vyhodnocení konkrétních účelů používání ITS a aspektů týkajících se zpracování. V této souvislosti EIOÚ doporučuje, aby byla prováděna hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů ve vztahu k jednotlivým oblastem nebo účelům využití (např. pro systémy ITS související s bezpečností, pro systémy řízení nákladní dopravy atd.). Provádění hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů a využití nejlepších dostupných technik pro tuto ochranu přispěje k určení nejvhodnějších bezpečnostních opatření, jež budou relevantní pro konkrétně prováděné zpracování. |
| --- | --- |

42.

Vhodná bezpečnostní opatření by měla být definována teprve po pečlivém vyhodnocení konkrétních účelů používání ITS a aspektů týkajících se zpracování. V této souvislosti EIOÚ doporučuje, aby byla prováděna hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů ve vztahu k jednotlivým oblastem nebo účelům využití (např. pro systémy ITS související s bezpečností, pro systémy řízení nákladní dopravy atd.). Provádění hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů a využití nejlepších dostupných technik pro tuto ochranu přispěje k určení nejvhodnějších bezpečnostních opatření, jež budou relevantní pro konkrétně prováděné zpracování.

III.2   Další aspekty ochrany údajů a soukromí z hlediska poskytování služeb ITS

| 43. | Na úrovni EU je nezbytná další harmonizace aspektů zavádění služeb ITS, aby se předešlo tomu, že v tomto zavádění bude docházet k nesrovnalostem. V této souvislosti by EIOÚ rád poukázal na následující dvě otázky, jež si zejména vyžádají dalšího uvážení z hlediska ochrany soukromí a údajů:






  — | používání lokalizačních nástrojů pro účely poskytování veřejných i komerčních služeb založených na lokalizaci vyžaduje zavedení dalších záruk. V tomto kontextu by měla být věnována zvláštní pozornost otázce, zda a kdy jsou služby ITS založené na lokalizaci používány pro soukromé nebo profesionální účely, a jak by použitím takového systému mohly být zasaženy osoby využívající vozidla pro pracovní účely, |
| --- | --- | --- |

43.

Na úrovni EU je nezbytná další harmonizace aspektů zavádění služeb ITS, aby se předešlo tomu, že v tomto zavádění bude docházet k nesrovnalostem. V této souvislosti by EIOÚ rád poukázal na následující dvě otázky, jež si zejména vyžádají dalšího uvážení z hlediska ochrany soukromí a údajů:

—

používání lokalizačních nástrojů pro účely poskytování veřejných i komerčních služeb založených na lokalizaci vyžaduje zavedení dalších záruk. V tomto kontextu by měla být věnována zvláštní pozornost otázce, zda a kdy jsou služby ITS založené na lokalizaci používány pro soukromé nebo profesionální účely, a jak by použitím takového systému mohly být zasaženy osoby využívající vozidla pro pracovní účely,

| — | u integrovaných systémů je zejména důležité, aby byly vyjasněny role a povinnosti jednotlivých stran účastnících se zavádění ITS. |
| --- | --- |

—

u integrovaných systémů je zejména důležité, aby byly vyjasněny role a povinnosti jednotlivých stran účastnících se zavádění ITS.

III.2.a)   Záruky týkající se používání lokalizačních nástrojů pro účely poskytování služeb ITS založených na lokalizaci

| 44. | Zaváděním ITS bude podpořen vývoj aplikací pro „sledování a vyhledávání“ zboží a bude umožněno zahájení komerčních i veřejných služeb založených na lokalizaci. Takové služby budou vycházet z technologií jako družicové určování polohy a štítky RFID (23). Systémy navigace, sledování a vyhledávání mají být používány za mnoha účely, jako je například dálkové sledování vozidel a nákladu v průběhu jízdy (např. při přepravě nebezpečného zboží nebo živých zvířat), fakturace vozidel z hlediska řady parametrů včetně ujeté vzdálenosti a denní doby (např. zpoplatnění cest, elektronické systémy pro výběr mýtného) a sledování řidičů pro účely vynucování práva, např. pokud jde o kontrolu doby jízdy (pomocí digitálních tachografů) a ukládání sankcí (prostřednictvím elektronického určení totožnosti vozidla). |
| --- | --- |

44.

Zaváděním ITS bude podpořen vývoj aplikací pro „sledování a vyhledávání“ zboží a bude umožněno zahájení komerčních i veřejných služeb založených na lokalizaci. Takové služby budou vycházet z technologií jako družicové určování polohy a štítky RFID (23). Systémy navigace, sledování a vyhledávání mají být používány za mnoha účely, jako je například dálkové sledování vozidel a nákladu v průběhu jízdy (např. při přepravě nebezpečného zboží nebo živých zvířat), fakturace vozidel z hlediska řady parametrů včetně ujeté vzdálenosti a denní doby (např. zpoplatnění cest, elektronické systémy pro výběr mýtného) a sledování řidičů pro účely vynucování práva, např. pokud jde o kontrolu doby jízdy (pomocí digitálních tachografů) a ukládání sankcí (prostřednictvím elektronického určení totožnosti vozidla).

| 45. | Z hlediska ochrany soukromí je využívání lokalizačních technologií zvláště rušivé, neboť umožňuje sledovat řidiče a shromažďovat nejrůznější údaje o jejich jízdních návycích. Jak zdůraznila pracovní skupina zřízená podle článku 29 (24), zpracování lokalizačních údajů představuje zvláště citlivé téma zahrnující klíčovou otázku svobody anonymního pohybu a vyžadující zavedení zvláštních záruk, jimiž se předejde sledování osob a zneužití dotyčných údajů. |
| --- | --- |

45.

Z hlediska ochrany soukromí je využívání lokalizačních technologií zvláště rušivé, neboť umožňuje sledovat řidiče a shromažďovat nejrůznější údaje o jejich jízdních návycích. Jak zdůraznila pracovní skupina zřízená podle článku 29 (24), zpracování lokalizačních údajů představuje zvláště citlivé téma zahrnující klíčovou otázku svobody anonymního pohybu a vyžadující zavedení zvláštních záruk, jimiž se předejde sledování osob a zneužití dotyčných údajů.

| 46. | EIOÚ zdůrazňuje, že použití lokalizačních nástrojů musí být zákonné, tedy vycházející z řádného právního základu, musí sledovat explicitní a legitimní účely a musí být přiměřené cílům, jichž má být dosaženo. Zákonnost prováděného zpracování údajů bude do značné míry záviset na způsobu a účelech použití lokalizačních nástrojů. Jak pracovní skupina zřízená podle článku 29 zdůraznila ve stanovisku k iniciativě eCall, „z hlediska ochrany údajů by nebylo přijatelné, aby byla příslušná zařízení trvale připojena na síť a vozidla tím trvale sledovatelná kvůli možné aktivaci přístroje eCall “ (25). Je tudíž důležité dále ujasnit konkrétní okolnosti, za nichž bude vozidlo sledováno, a dopad sledování na uživatele. Použití lokalizačních zařízení by v každém případě mělo být odůvodněno legitimní potřebou (např. sledování přepravy zboží) a důsledně omezeno pouze na aspekty, jež jsou pro dosažení tohoto účelu nezbytné. Proto je důležité přesně stanovit, které lokalizační údaje se shromažďují, kde a jak dlouho se uchovávají, kdo se účastní jejich výměny a za jakým účelem taková výměna probíhá; dále je důležité podniknout veškeré nezbytné kroky, aby nedošlo k nesprávnému použití údajů nebo k jejich zneužití. |
| --- | --- |

46.

EIOÚ zdůrazňuje, že použití lokalizačních nástrojů musí být zákonné, tedy vycházející z řádného právního základu, musí sledovat explicitní a legitimní účely a musí být přiměřené cílům, jichž má být dosaženo. Zákonnost prováděného zpracování údajů bude do značné míry záviset na způsobu a účelech použití lokalizačních nástrojů. Jak pracovní skupina zřízená podle článku 29 zdůraznila ve stanovisku k iniciativě eCall, „z hlediska ochrany údajů by nebylo přijatelné, aby byla příslušná zařízení trvale připojena na síť a vozidla tím trvale sledovatelná kvůli možné aktivaci přístroje eCall “ (25). Je tudíž důležité dále ujasnit konkrétní okolnosti, za nichž bude vozidlo sledováno, a dopad sledování na uživatele. Použití lokalizačních zařízení by v každém případě mělo být odůvodněno legitimní potřebou (např. sledování přepravy zboží) a důsledně omezeno pouze na aspekty, jež jsou pro dosažení tohoto účelu nezbytné. Proto je důležité přesně stanovit, které lokalizační údaje se shromažďují, kde a jak dlouho se uchovávají, kdo se účastní jejich výměny a za jakým účelem taková výměna probíhá; dále je důležité podniknout veškeré nezbytné kroky, aby nedošlo k nesprávnému použití údajů nebo k jejich zneužití.

| 47. | Zpracování lokalizačních údajů týkajících se uživatelů veřejných komunikačních sítí nebo veřejně dostupných elektronických komunikačních služeb je navíc striktně upraveno v článku 9 směrnice 2002/58/ES. Zde se zejména vyžaduje, aby zpracování lokalizačních údajů probíhalo anonymně nebo případně za informovaného souhlasu dotyčného uživatele. To znamená, že před použitím lokalizačního nástroje musí být uživatelům poskytnuty příslušné informace zahrnující typ lokalizačních údajů, které budou zpracovávány, účel a délku doby zpracování a informaci o tom, zda budou údaje předány třetí osobě za účelem poskytování služeb s přidanou hodnotou. Zdarma musí být k dispozici jednoduché prostředky, které uživatelům umožní dočasně odmítnout zpracování lokalizačních údajů při každém připojení k síti nebo při každém přenosu sdělení. Zpracování lokalizačních údajů by mělo být přísně omezeno na osoby, které jednají z pověření provozovatele veřejných komunikačních sítí nebo poskytovatele veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo třetích osob, které poskytují služby s přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

47.

Zpracování lokalizačních údajů týkajících se uživatelů veřejných komunikačních sítí nebo veřejně dostupných elektronických komunikačních služeb je navíc striktně upraveno v článku 9 směrnice 2002/58/ES. Zde se zejména vyžaduje, aby zpracování lokalizačních údajů probíhalo anonymně nebo případně za informovaného souhlasu dotyčného uživatele. To znamená, že před použitím lokalizačního nástroje musí být uživatelům poskytnuty příslušné informace zahrnující typ lokalizačních údajů, které budou zpracovávány, účel a délku doby zpracování a informaci o tom, zda budou údaje předány třetí osobě za účelem poskytování služeb s přidanou hodnotou. Zdarma musí být k dispozici jednoduché prostředky, které uživatelům umožní dočasně odmítnout zpracování lokalizačních údajů při každém připojení k síti nebo při každém přenosu sdělení. Zpracování lokalizačních údajů by mělo být přísně omezeno na osoby, které jednají z pověření provozovatele veřejných komunikačních sítí nebo poskytovatele veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo třetích osob, které poskytují služby s přidanou hodnotou.

| 48. | Musí být přijaty další záruky, pokud dochází ke shromažďování lokalizačních údajů z vozidel využívaných v rámci zaměstnání, aby se předešlo tomu, že lokalizační technologie bude využita k neoprávněnému sledování zaměstnanců. Zpracování by se v každém případě mělo omezovat na lokalizační údaje shromážděné v pracovní době – zaměstnanci tím pádem musí mít možnost vypnout lokalizační funkci mimo pracovní dobu nebo v době, kdy vozidlo využívají pro soukromé účely. |
| --- | --- |

48.

Musí být přijaty další záruky, pokud dochází ke shromažďování lokalizačních údajů z vozidel využívaných v rámci zaměstnání, aby se předešlo tomu, že lokalizační technologie bude využita k neoprávněnému sledování zaměstnanců. Zpracování by se v každém případě mělo omezovat na lokalizační údaje shromážděné v pracovní době – zaměstnanci tím pádem musí mít možnost vypnout lokalizační funkci mimo pracovní dobu nebo v době, kdy vozidlo využívají pro soukromé účely.

| 49. | Existuje riziko, že třetí strany (jako pojišťovny, zaměstnavatelé a donucovací orgány) budou vyžadovat přístup k údajům, jež byly shromážděny prostřednictvím navigačních a sledovacích systémů pro legitimní a konkrétní účely (jako sledování zboží, elektronická platba mýtného atd.), aby je využily pro sekundární účely, jako je kontrola doby jízdy a odpočinku nebo dodržování dopravních předpisů a ukládání sankcí. Přístup k údajům pro sekundární účely není v zásadě povolen, slouží-li tento přístup účelům, jež nejsou slučitelné s účely, pro něž byly údaje shromážděny. Odchylně od této zásady lze přístup povolit pouze v případě, že podmínky takového přístupu odpovídají přísným požadavkům článku 13 směrnice 95/46/ES. V důsledku toho by veškerý přístup třetích stran k lokalizačním údajům měl být poskytován v souladu s právními předpisy a transparentním způsobem, na základě právního opatření stanovícího příslušné postupy a podmínky přístupu k údajům pro konkrétní účely a stanovícího dotčeným osobám přiměřené záruky s ohledem na další účely, pro něž by jejich údaje mohly být použity. |
| --- | --- |

49.

Existuje riziko, že třetí strany (jako pojišťovny, zaměstnavatelé a donucovací orgány) budou vyžadovat přístup k údajům, jež byly shromážděny prostřednictvím navigačních a sledovacích systémů pro legitimní a konkrétní účely (jako sledování zboží, elektronická platba mýtného atd.), aby je využily pro sekundární účely, jako je kontrola doby jízdy a odpočinku nebo dodržování dopravních předpisů a ukládání sankcí. Přístup k údajům pro sekundární účely není v zásadě povolen, slouží-li tento přístup účelům, jež nejsou slučitelné s účely, pro něž byly údaje shromážděny. Odchylně od této zásady lze přístup povolit pouze v případě, že podmínky takového přístupu odpovídají přísným požadavkům článku 13 směrnice 95/46/ES. V důsledku toho by veškerý přístup třetích stran k lokalizačním údajům měl být poskytován v souladu s právními předpisy a transparentním způsobem, na základě právního opatření stanovícího příslušné postupy a podmínky přístupu k údajům pro konkrétní účely a stanovícího dotčeným osobám přiměřené záruky s ohledem na další účely, pro něž by jejich údaje mohly být použity.

III.2.b)   Role a povinnosti subjektů účastnících se ITS

| 50. | Dosud není zřejmé, kdo bude správcem údajů ve vztahu k jednotlivým částem zpracování. V mnoha případech budou správci údajů pravděpodobně poskytovatelé služeb ITS, ať již samostatně, pokud jde o osobní údaje zpracovávané za účelem poskytování vlastních služeb ITS, nebo společně v případech, kdy ke zpracování dochází ve spolupráci s dalšími správci údajů. Ve vztahu ke každé části zpracování by měly být jednoznačně stanoveny role a povinnosti provozovatelů zapojených do ITS na různých pozicích jako správci údajů a jako zpracovatelé údajů (např. provozovatelé telekomunikací poskytující komunikační služby i služby ITS). |
| --- | --- |

50.

Dosud není zřejmé, kdo bude správcem údajů ve vztahu k jednotlivým částem zpracování. V mnoha případech budou správci údajů pravděpodobně poskytovatelé služeb ITS, ať již samostatně, pokud jde o osobní údaje zpracovávané za účelem poskytování vlastních služeb ITS, nebo společně v případech, kdy ke zpracování dochází ve spolupráci s dalšími správci údajů. Ve vztahu ke každé části zpracování by měly být jednoznačně stanoveny role a povinnosti provozovatelů zapojených do ITS na různých pozicích jako správci údajů a jako zpracovatelé údajů (např. provozovatelé telekomunikací poskytující komunikační služby i služby ITS).

| 51. | Osoby vystupující jako správci údajů budou odpovědné (26) za zajištění toho, aby systémy a služby splňovaly všechny požadavky na ochranu údajů, a zejména za zavedení systémů vycházejících ze zásady „soukromí coby aspekt návrhu“, dodržujících zásady kvality údajů a omezení účelu a zajišťujících odpovídající úroveň bezpečnosti údajů, jak je popsáno v části III.1). |
| --- | --- |

51.

Osoby vystupující jako správci údajů budou odpovědné (26) za zajištění toho, aby systémy a služby splňovaly všechny požadavky na ochranu údajů, a zejména za zavedení systémů vycházejících ze zásady „soukromí coby aspekt návrhu“, dodržujících zásady kvality údajů a omezení účelu a zajišťujících odpovídající úroveň bezpečnosti údajů, jak je popsáno v části III.1).

| 52. | Bude třeba, aby správci údajů zajistili zavedení vhodných záruk na všech úrovních řetězce subjektů zapojených do zavádění ITS. To bude zejména vyžadovat, aby se všemi zúčastněnými stranami zapojenými do výměny a zpracování údajů uzavřeli vhodná smluvní ujednání, v nichž by záruky odpovídající ochrany údajů měly být stanoveny (zejména pokud jde o články 16 a 17 směrnice 95/46/ES a články 4 a 5 směrnice 2002/58/ES). Je důležité poukázat na to, že z hlediska ochrany údajů musí správci údajů sice zabezpečit, aby byla ochrana údajů zajištěna ve všech fázích zpracování, avšak zůstávají za zpracování odpovědní a nemohou se z této odpovědnosti smluvně vyvázat. |
| --- | --- |

52.

Bude třeba, aby správci údajů zajistili zavedení vhodných záruk na všech úrovních řetězce subjektů zapojených do zavádění ITS. To bude zejména vyžadovat, aby se všemi zúčastněnými stranami zapojenými do výměny a zpracování údajů uzavřeli vhodná smluvní ujednání, v nichž by záruky odpovídající ochrany údajů měly být stanoveny (zejména pokud jde o články 16 a 17 směrnice 95/46/ES a články 4 a 5 směrnice 2002/58/ES). Je důležité poukázat na to, že z hlediska ochrany údajů musí správci údajů sice zabezpečit, aby byla ochrana údajů zajištěna ve všech fázích zpracování, avšak zůstávají za zpracování odpovědní a nemohou se z této odpovědnosti smluvně vyvázat.

IV.   ZÁVĚRY

| 53. | EIOÚ vítá navrhovaný plán na zavedení ITS, který předložila Komise a jehož cílem je harmonizace zpracování údajů v evropském měřítku v zájmu snazšího poskytování služeb ITS, přičemž na ochranu údajů je v tomto plánu kladen důraz jakožto na klíčovou podmínku řádného zavedení ITS v Evropě. |
| --- | --- |

53.

EIOÚ vítá navrhovaný plán na zavedení ITS, který předložila Komise a jehož cílem je harmonizace zpracování údajů v evropském měřítku v zájmu snazšího poskytování služeb ITS, přičemž na ochranu údajů je v tomto plánu kladen důraz jakožto na klíčovou podmínku řádného zavedení ITS v Evropě.

| 54. | EIOÚ poukazuje na to, že návrh směrnice stanoví obecný rámec, s nímž vyvstávají mnohé otázky ochrany soukromí a údajů, jimž je třeba se věnovat na úrovni EU i na úrovni jednotlivých států:






  — | Vzniká riziko, že nejasnosti v souvislosti s navrhovaným právním rámcem povedou k odlišnostem v provádění ITS v Evropě, což povede k odlišným úrovním ochrany údajů v Evropě. EIOÚ zdůrazňuje, že tato témata je třeba dále harmonizovat na úrovni EU, aby mohly být vyjasněny nedořešené otázky (jako například definice rolí a povinností subjektů v oblasti ITS, které konkrétní aplikace a systémy ITS musí být zabudovány do vozidel, vývoj harmonizovaných smluv pro poskytování služeb ITS, konkrétní účely a podmínky používání ITS atd.). Je zejména nutné stanovit, kdo budou správci údajů, pokud jde o prováděné zpracování údajů, neboť bude v odpovědnosti správců, aby zajistili uplatňování aspektů ochrany soukromí a údajů ve všech fázích řetězce zpracování. |
| --- | --- | --- |

54.

EIOÚ poukazuje na to, že návrh směrnice stanoví obecný rámec, s nímž vyvstávají mnohé otázky ochrany soukromí a údajů, jimž je třeba se věnovat na úrovni EU i na úrovni jednotlivých států:

—

Vzniká riziko, že nejasnosti v souvislosti s navrhovaným právním rámcem povedou k odlišnostem v provádění ITS v Evropě, což povede k odlišným úrovním ochrany údajů v Evropě. EIOÚ zdůrazňuje, že tato témata je třeba dále harmonizovat na úrovni EU, aby mohly být vyjasněny nedořešené otázky (jako například definice rolí a povinností subjektů v oblasti ITS, které konkrétní aplikace a systémy ITS musí být zabudovány do vozidel, vývoj harmonizovaných smluv pro poskytování služeb ITS, konkrétní účely a podmínky používání ITS atd.). Je zejména nutné stanovit, kdo budou správci údajů, pokud jde o prováděné zpracování údajů, neboť bude v odpovědnosti správců, aby zajistili uplatňování aspektů ochrany soukromí a údajů ve všech fázích řetězce zpracování.

| — | Rozhodnutí o určitých aspektech zpracování, jež by mohly mít významný dopad na práva osob na ochranu soukromí a údajů, by měla být přijímána v rámci Evropského parlamentu a Rady, nikoli v rámci postupu projednávání ve výborech. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí o určitých aspektech zpracování, jež by mohly mít významný dopad na práva osob na ochranu soukromí a údajů, by měla být přijímána v rámci Evropského parlamentu a Rady, nikoli v rámci postupu projednávání ve výborech.

| — | Je velmi důležité, aby ochrana soukromí a údajů byla zohledňována již od počáteční fáze zpracování údajů a ve všech jeho krocích; při tvorbě aplikací a systémů ITS by mělo být podporováno uplatňování zásady „soukromí coby aspekt návrhu“ a tato zásada by měla být začleněna do norem, osvědčených postupů, technických specifikací a systémů. |
| --- | --- |

—

Je velmi důležité, aby ochrana soukromí a údajů byla zohledňována již od počáteční fáze zpracování údajů a ve všech jeho krocích; při tvorbě aplikací a systémů ITS by mělo být podporováno uplatňování zásady „soukromí coby aspekt návrhu“ a tato zásada by měla být začleněna do norem, osvědčených postupů, technických specifikací a systémů.

| — | Veškerá propojení aplikací a systémů by měla probíhat s řádným ohledem na zásady ochrany údajů a na praktické záruky bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Veškerá propojení aplikací a systémů by měla probíhat s řádným ohledem na zásady ochrany údajů a na praktické záruky bezpečnosti.

| — | Pokud jde o nejistotu, jež v této fázi v určitých otázkách přetrvává s ohledem na aspekty zavádění ITS, EIOÚ zejména vítá iniciativu předloženou Komisí ve sdělení, podle níž má být do roku 2011 provedeno hodnocení z hlediska soukromí. EIOÚ dále důrazně doporučuje, aby byla prováděna hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů ve vztahu k jednotlivým oblastem nebo účelům využití, s cílem stanovit vhodná bezpečnostní opatření, a aby byly vyvíjeny nejlepší dostupné techniky pro otázky soukromí, ochrany údajů a bezpečnosti v ITS. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o nejistotu, jež v této fázi v určitých otázkách přetrvává s ohledem na aspekty zavádění ITS, EIOÚ zejména vítá iniciativu předloženou Komisí ve sdělení, podle níž má být do roku 2011 provedeno hodnocení z hlediska soukromí. EIOÚ dále důrazně doporučuje, aby byla prováděna hodnocení dopadu z hlediska ochrany soukromí a údajů ve vztahu k jednotlivým oblastem nebo účelům využití, s cílem stanovit vhodná bezpečnostní opatření, a aby byly vyvíjeny nejlepší dostupné techniky pro otázky soukromí, ochrany údajů a bezpečnosti v ITS.

| — | Dále EIOÚ zdůrazňuje, že členské státy rovněž ponesou odpovědnost za řádné provádění směrnice, aby provozovatelé EIOÚ mohli uplatňovat systémy a služby nabízející odpovídající úroveň ochrany údajů v celé Evropě. |
| --- | --- |

—

Dále EIOÚ zdůrazňuje, že členské státy rovněž ponesou odpovědnost za řádné provádění směrnice, aby provozovatelé EIOÚ mohli uplatňovat systémy a služby nabízející odpovídající úroveň ochrany údajů v celé Evropě.

| — | Ze strany správců údajů poskytujících služby ITS by měly být uplatněny přiměřené záruky, aby použití lokalizačních technologií, jako je družicové určování polohy a štítky RFID, nenarušovalo soukromí osob využívajících vozidel pro zcela soukromé nebo pro pracovní účely. To bude zejména vyžadovat omezení zpracování na údaje naprosto nezbytné pro uvedený účel, zajištění toho, aby v systémech byla zabudována vhodná bezpečnostní opatření zamezující předání lokalizačních údajů neoprávněným příjemcům, a zajištění účinného prostředku, jímž budou uživatelé moci lokalizační zařízení či funkci deaktivovat. |
| --- | --- |

—

Ze strany správců údajů poskytujících služby ITS by měly být uplatněny přiměřené záruky, aby použití lokalizačních technologií, jako je družicové určování polohy a štítky RFID, nenarušovalo soukromí osob využívajících vozidel pro zcela soukromé nebo pro pracovní účely. To bude zejména vyžadovat omezení zpracování na údaje naprosto nezbytné pro uvedený účel, zajištění toho, aby v systémech byla zabudována vhodná bezpečnostní opatření zamezující předání lokalizačních údajů neoprávněným příjemcům, a zajištění účinného prostředku, jímž budou uživatelé moci lokalizační zařízení či funkci deaktivovat.

| 55. | EIOÚ doporučuje, aby byl článek 6 návrhu pozměněn v souladu se směrnicí 95/46/ES, a to takto:






  — | Při zpracování údajů v rámci ITS by měla být podporována jejich minimalizace. Z tohoto hlediska se doporučuje změnit čl. 6 odst. 1 písm. b) návrhu takto: „Osobní údaje budou zpracovávány, pouze pokud je to nezbytné pro konkrétní účel, za kterým se ITS používá, přičemž se vychází z vhodného právního základu.“ |
| --- | --- | --- |

55.

EIOÚ doporučuje, aby byl článek 6 návrhu pozměněn v souladu se směrnicí 95/46/ES, a to takto:

—

Při zpracování údajů v rámci ITS by měla být podporována jejich minimalizace. Z tohoto hlediska se doporučuje změnit čl. 6 odst. 1 písm. b) návrhu takto: „Osobní údaje budou zpracovávány, pouze pokud je to nezbytné pro konkrétní účel, za kterým se ITS používá, přičemž se vychází z vhodného právního základu.“

| — | Je důležité, aby osobní údaje zpracovávané interoperabilními systémy nebyly používány za dalšími účely, jež by nebyly slučitelné s účely vedoucími ke shromáždění těchto údajů. Proto se doporučuje pozměnit čl. 6 odst. 2 takto: „a aby nesměly být použity pro jiné účely, než které vedly k jejich shromáždění, způsobem, jenž je s uvedenými účely neslučitelný.“ |
| --- | --- |

—

Je důležité, aby osobní údaje zpracovávané interoperabilními systémy nebyly používány za dalšími účely, jež by nebyly slučitelné s účely vedoucími ke shromáždění těchto údajů. Proto se doporučuje pozměnit čl. 6 odst. 2 takto: „a aby nesměly být použity pro jiné účely, než které vedly k jejich shromáždění, způsobem, jenž je s uvedenými účely neslučitelný.“

| — | EIOÚ doporučuje, aby byl v článku 6 návrhu učiněn výslovný odkaz na zásadu „soukromí coby aspekt návrhu“ , pokud jde o tvorbu aplikací a systémů ITS. Kromě toho doporučuje, aby pracovní skupina zřízená podle článku 29 a EIOÚ byli informováni a konzultováni v otázce dalších kroků podniknutých k tomuto tématu postupem projednávání ve výborech. |
| --- | --- |

—

EIOÚ doporučuje, aby byl v článku 6 návrhu učiněn výslovný odkaz na zásadu „soukromí coby aspekt návrhu“ , pokud jde o tvorbu aplikací a systémů ITS. Kromě toho doporučuje, aby pracovní skupina zřízená podle článku 29 a EIOÚ byli informováni a konzultováni v otázce dalších kroků podniknutých k tomuto tématu postupem projednávání ve výborech.

| 56. | EIOÚ dále doporučuje, aby byl v odůvodnění návrhu uveden odkaz na tuto konzultaci. |
| --- | --- |

56.

EIOÚ dále doporučuje, aby byl v odůvodnění návrhu uveden odkaz na tuto konzultaci.

| 57. | S přihlédnutím k výše uvedenému EIOÚ doporučuje, aby orgány pro ochranu údajů – především prostřednictvím pracovní skupiny zřízené podle článku 29 – i EIOÚ byli úzce zapojeni do iniciativ spojených se zaváděním ITS, a to prostřednictvím konzultací v dostatečně rané fázi před vývojem relevantních opatření. |
| --- | --- |

57.

S přihlédnutím k výše uvedenému EIOÚ doporučuje, aby orgány pro ochranu údajů – především prostřednictvím pracovní skupiny zřízené podle článku 29 – i EIOÚ byli úzce zapojeni do iniciativ spojených se zaváděním ITS, a to prostřednictvím konzultací v dostatečně rané fázi před vývojem relevantních opatření.

V Bruselu dne 22. července 2009.

Peter HUSTINX

Evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  KOM(2008) 886 v konečném znění. Rada přijala závěry k tomuto sdělení na 2935. zasedání Rady (Doprava, telekomunikace a energetika) ve dnech 30. a 31. března 2009.

1

(2)  KOM(2008) 887 v konečném znění.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  Na úrovni EU existuje mnoho iniciativ začleňujících ITS do jednotlivých druhů dopravy včetně letecké dopravy (SESAR), vodní dopravy (RIS), železniční dopravy (ERTMS, TAF-TSI), lodní dopravy (VTMIS, AIS, LRIT) a silniční dopravy (eToll, eCall), viz dokument KOM(2008) 886 v konečném znění, s. 3.

4

(5)  Článek 4 návrhu stanoví vymezení technických opatření v těchto oblastech: i) optimální využití silničních, dopravních a cestovních údajů, ii) kontinuita služeb ITS v oblasti řízení provozu a nákladní dopravy v evropských dopravních koridorech a v aglomeracích, iii) bezpečnost a zajištění silničního provozu, iv) integrace vozidla do dopravní infrastruktury.

5

(6)  Návrh stanoví použití regulativního postupu s kontrolou v souladu s čl. 5a odst. 1 až 4 a článkem 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

6

(7)  Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. dubna 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy, T6-0283/2009.

7

(8)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro zavedení inteligentních dopravních systémů v silniční dopravě a jejich styčné body s jinými druhy dopravy, TEN/382, 13. května 2009.

8

(9)  Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o usnadnění přeshraničního vymáhání právních předpisů v oblasti bezpečnosti silničního provozu, 2008/C 310/02, Úř. věst. C 310, 5.12.2008, s. 9.

9

(10)  Pracovní dokument pracovní skupiny zřízené podle článku 29 o ochraně údajů a dopadech na soukromí v souvislosti s iniciativou eCall, WP 125, 26. září 2006. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_cs.pdf

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů, Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích), Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37.

12

(13)  V souladu s čl. 2 písm. d), čl. 6 odst. 2 a článkem 23 směrnice 95/46/ES, uvedené v poznámce pod čarou 11.

13

(14)  Viz dokument WP 125 o iniciativě eCall, s. 4, uvedený v poznámce pod čarou 10.

14

(15)  Jak uvádí 26. bod odůvodnění směrnice 95/46/ES, „ ... že pro určení, zda je osoba identifikovatelná, je třeba přihlédnout ke všem prostředkům, které mohou být rozumně použity jak správcem, tak jakoukoli jinou osobou pro identifikaci dané osoby.“

15

(16)  Změna 34, kterou se vkládá nový čl. 6 odst. 1 písm. b), stanoví: „Osobní údaje budou zpracovávány, pouze pokud je to nezbytné pro provoz aplikací nebo služeb ITS.“

16

(17)  Změna 36 doplňuje do čl. 6 odst. 2 toto znění: „a aby nesměly být použity pro jiné účely, než které jsou uvedeny v této směrnici.“

17

(18)  Zejména čl. 3 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody.

18

(19)  Nejlepší dostupné techniky chápeme jako neúčinnější a nejpokročilejší fázi vývoje činností a jejich způsobů fungování, což znamená, že určité techniky jsou z praktického hlediska vhodné pro to, aby byly v zásadě základem aplikací a systémů ITS, které musí být v souladu s požadavky předpisového rámce EU v oblasti soukromí, ochrany údajů a bezpečnosti.

19

(20)  Například uchovávání provozních a lokalizačních údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací ve veřejných komunikačních sítích je upraveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/24/ES ze dne 15. března 2006 o uchovávání údajů vytvářených nebo zpracovávaných v souvislosti s poskytováním veřejně dostupných služeb elektronických komunikací nebo veřejných komunikačních sítí a o změně směrnice 2002/58/ES.

20

(21)  Viz poznámka pod čarou 15.

21

(22)  Viz též připomínky EIOÚ ke sdělení Komise o interoperabilitě evropských databází, 10. března 2006. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

22

(23)  Viz otázky ochrany soukromí a údajů uvedené ve spojitosti s použitím RFID ve stanovisku evropského inspektora ochrany údajů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o identifikaci na základě rádiové frekvence (RFID) v Evropě: kroky k rámci politiky, KOM(2007) 96, Úř. věst. C 101, 23.4.2008, s. 1. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2007/07-12-20_RFID_CS.pdf

23

(24)  Pracovní skupina zřízená podle článku 29, stanovisko k používání lokalizačních údajů v souvislosti s poskytováním služeb s přidanou hodnotou, WP 115, listopad 2005. http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp115_cs.pdf

24

(25)  Viz dokument WP 125 o iniciativě eCall, s. 5, uvedený v poznámce pod čarou 10.

25

(26)  Viz poznámka pod čarou 13.

26

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/16

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 47/03

| Datum přijetí rozhodnutí | 14.1.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | NN 68/09 |
| Členský stát | Maďarsko |
| Region | The whole territory of Hungary |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Liquidity scheme for Hungarian banks |
| Právní základ | Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 4 000 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | do 30.6.2010 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Pénzügyminisztérium |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum přijetí rozhodnutí

14.1.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

NN 68/09

Členský stát

Maďarsko

Region

The whole territory of Hungary

Název (a/nebo jméno příjemce)

Liquidity scheme for Hungarian banks

Právní základ

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 8/B. §-a alapján.

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 4 000 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

do 30.6.2010

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Pénzügyminisztérium

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 374/09 |
| Členský stát | Irsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme |
| Právní základ | Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje:






  — | 2007: 2,79 mil. EUR; |

Datum přijetí rozhodnutí

22.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 374/09

Členský stát

Irsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

National Development Plan 2007-2013. R&D&I aid scheme

Právní základ

Ireland National Development Plan 2007-2013 — Agriculture and Food Development Programme — Agriculture and Forestry Competitiveness Sub-Programme — Forestry element

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje:

—

2007: 2,79 mil. EUR;

| — | 2008: 3,02 mil. EUR; |
| --- | --- |

—

2008: 3,02 mil. EUR;

| — | 2009–2013: 4,0 mil. EUR; |
| --- | --- |

—

2009–2013: 4,0 mil. EUR;

Celková částka plánované podpory 25,81 mil. EUR

Míra podpory

Opatření nepředstavuje podporu

Délka trvání programu

1.1.2007–31.12.2013

Hospodářská odvětví

Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 16.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 470/09 |
| Členský stát | Česká republika |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015 |
| Právní základ | Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj, Inovace |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 2 394 mil. CZK |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | do 31.12.2015 |
| Hospodářská odvětví | — |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerstvo vnitra ČR |
| Nad Štolou 3 |
| 170 34 Praha 7 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Datum přijetí rozhodnutí

16.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 470/09

Členský stát

Česká republika

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Program bezpečnostního výzkumu ČR 2010–2015

Právní základ

Zákon č. 132/2002 Sb., o podpoře výzkumu, experimentálního vývoje a inovací z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů. Usnesení vlády České republiky ze dne 12. ledna 2009 č. 50.

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj, Inovace

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 2 394 mil. CZK

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

do 31.12.2015

Hospodářská odvětví

—

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerstvo vnitra ČR

Nad Štolou 3

170 34 Praha 7

ČESKÁ REPUBLIKA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 502/09 |
| Členský stát | Německo |
| Region | Freie und Hansestadt Hamburg |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern |
| Právní základ | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern. |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Výzkum a vývoj |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 18 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory 72 mil. EUR |
| Míra podpory | 80 % |
| Délka trvání programu | do 31.12.2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | — |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

22.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 502/09

Členský stát

Německo

Region

Freie und Hansestadt Hamburg

Název (a/nebo jméno příjemce)

Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungsinstitute und zur Förderung von Netzwerken und Clustern

Právní základ

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung der Freien und Hansestadt Hamburg und die dazu erlassenen Verwaltungsvorschriften sowie deren Anlagen. Hamburgisches Verwaltungsverfahrensgesetz (HmbVwVfG); Richtlinie zur Förderung von Forschungs- und Entwicklungsvorhaben Hamburger Forschungseinrichtungen, von Prozess- und Betriebsinnovationen im Dienstleistungssektor, von Innovationsberatungsdiensten und innovationsunterstützenden Dienstleistungen sowie von Netzwerken und Clustern.

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Výzkum a vývoj

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 18 mil. EUR

Celková částka plánované podpory 72 mil. EUR

Míra podpory

80 %

Délka trvání programu

do 31.12.2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

—

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 17.12.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 680/09 |
| Členský stát | Rumunsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A |
| Právní základ | Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Záruka |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 400 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | 2009–2014 |
| Hospodářská odvětví | Motorová vozidla |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministry of Public Finance |
| Str. Apolodor nr. 17, sector 5 |
| București |
| ROMÂNIA |

Datum přijetí rozhodnutí

17.12.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 680/09

Členský stát

Rumunsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Modification of N 478/09 Individual State Guarantee for Ford Romania S.A

Právní základ

Ministry of Public Finance Order No 138/2009 for the approval of the procedures on Government public debt concentration by issuing of State Guarantees

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Záruka

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 400 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

2009–2014

Hospodářská odvětví

Motorová vozidla

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministry of Public Finance

Str. Apolodor nr. 17, sector 5

București

ROMÂNIA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/20

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5768 – Klöckner/Becker)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 47/04

Dne 19. února 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v němčině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5768. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5768. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/20

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5771 – CSN/CIMPOR)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 47/05

Dne 15. února 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5771. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5771. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/21

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. února 2010

2010/C 47/06

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3547 |
| JPY | japonský jen | 122,16 |
| DKK | dánská koruna | 7,4427 |
| GBP | britská libra | 0,87750 |
| SEK | švédská koruna | 9,7850 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4641 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0290 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,880 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 270,50 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 3,9926 |
| RON | rumunský lei | 4,1260 |
| TRY | turecká lira | 2,0958 |
| AUD | australský dolar | 1,5191 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4306 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,5185 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9588 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9099 |
| KRW | jihokorejský won | 1 559,43 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,5358 |
| CNY | čínský juan | 9,2485 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2699 |
| IDR | indonéská rupie | 12 616,76 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6107 |
| PHP | filipínské peso | 62,532 |
| RUB | ruský rubl | 40,6900 |
| THB | thajský baht | 44,753 |
| BRL | brazilský real | 2,4680 |
| MXN | mexické peso | 17,4655 |
| INR | indická rupie | 62,6990 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3547

JPY

japonský jen

122,16

DKK

dánská koruna

7,4427

GBP

britská libra

0,87750

SEK

švédská koruna

9,7850

CHF

švýcarský frank

1,4641

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0290

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,880

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

270,50

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

3,9926

RON

rumunský lei

4,1260

TRY

turecká lira

2,0958

AUD

australský dolar

1,5191

CAD

kanadský dolar

1,4306

HKD

hongkongský dolar

10,5185

NZD

novozélandský dolar

1,9588

SGD

singapurský dolar

1,9099

KRW

jihokorejský won

1 559,43

ZAR

jihoafrický rand

10,5358

CNY

čínský juan

9,2485

HRK

chorvatská kuna

7,2699

IDR

indonéská rupie

12 616,76

MYR

malajsijský ringgit

4,6107

PHP

filipínské peso

62,532

RUB

ruský rubl

40,6900

THB

thajský baht

44,753

BRL

brazilský real

2,4680

MXN

mexické peso

17,4655

INR

indická rupie

62,6990

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/22

---

Nová národní strana euromincí určených k oběhu

2010/C 47/07

Image

Národní strana nové dvoueurové pamětní mince určené k oběhu a vydávané Španělskem

Euromince určené k oběhu mají v rámci celé eurozóny status zákonného platidla. Za účelem informování široké veřejnosti a všech, kdo přicházejí do styku s mincemi, zveřejňuje Komise vzory všech nových euromincí (1). V souladu se závěry Rady v této oblasti ze dne 10. února 2009 (2) se členským státům eurozóny a zemím, které uzavřely měnovou dohodu se Společenstvím, na jejímž základě mohou vydávat euromince, povoluje vydávat pamětní euromince určené k oběhu za určitých podmínek, a to zvláště za podmínky, že jde pouze o mince v nominální hodnotě dvou eur. Tyto pamětní mince mají stejné technické charakteristiky jako ostatní dvoueurové mince, ale jejich národní strana má pamětní vzor se značným národním nebo evropským významem.

Vydávající stát: Španělsko

Pamětní vzor: historické centrum Córdoby, světové kulturní dědictví UNESCO

Popis vzoru: Vnitřní část mince zobrazuje interiér Velké mešity – katedrály v Córdobě. Vlevo je umístěna mincovní značka. Dole je uvedeno označení vydávající země a letopočet „ESPAÑA 2010“.

Vnější obvod mince lemuje dvanáct hvězd evropské vlajky.

Počet vydaných mincí: 8 milionů

Datum vydání: první čtvrtletí roku 2010

---

(1)  Národní strany všech mincí, které byly vydány v roce 2002, naleznete v Úř. věst. C 373, 28.12.2001, s. 1.

(2)  Viz závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 10. února 2009 a doporučení Komise ze dne 19. prosince 2008 o společných pokynech pro národní strany a vydávání euromincí určených k peněžnímu oběhu (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/23

---

Opatření, které nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 61 Dohody o EHP

2010/C 47/08

Kontrolní úřad ESVO rozhodl, že níže uvedené opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP:

| Datum přijetí rozhodnutí | : | 7. října 2009 |
| --- | --- | --- |
| Podpora č. | : | 55120 |
| Stát ESVO | : | Norsko |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | : | údajná podpora poskytnutá v souvislosti s prodejem akcií společnosti Youngstorget 2 AS |
| Název opatření | : | opatření nepředstavuje podporu |
| Hospodářská odvětví | : | správa obchodního vlastnictví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | : | obec Oslo |
| Rådhuset |
| 0037 Oslo |
| NORWAY |

Datum přijetí rozhodnutí

:

7. října 2009

Podpora č.

:

55120

Stát ESVO

:

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

:

údajná podpora poskytnutá v souvislosti s prodejem akcií společnosti Youngstorget 2 AS

Název opatření

:

opatření nepředstavuje podporu

Hospodářská odvětví

:

správa obchodního vlastnictví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

:

obec Oslo

Rådhuset

0037 Oslo

NORWAY

Další informace

:

—

Závazné jazykové znění rozhodnutí bez důvěrných údajů lze najít na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/24

---

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Korejské republiky

2010/C 47/09

Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“).

1.   Žádost o přezkum

Žádost podal Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope (Výbor pro polyethylentereftaláty při PlasticsEurope) (dále jen „žadatel“), zastupující sedm výrobců v Unii.

Žádost je omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k vyvážejícímu výrobci, společnosti KP Chemical Group, složené z Honam Petrochemicals Corp. a KP Chemical Corp. (dále jen „KP Chemical Group“), a určitých aspektů újmy.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem je polyetylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Korejské republiky (dále jen „dotčený výrobek“).

3.   Stávající opatření

V současnosti je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 192/2007 (2) na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Korejské republiky.

4.   Odůvodnění přezkumu

Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele o tom, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o KP Chemical Group, a že tyto změny jsou trvalé povahy.

Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že pokud jde o KP Chemical Group, zachování opatření na stávající nulové úrovni, které je v platnosti od února 2007 po ukončení kombinovaného přezkumu opatření před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, již není dostačující k vyrovnání dumpingu působícího újmu. Srovnání početně zjištěné běžné hodnoty vyvážejícího výrobce s jeho vývozními cenami do Unie poukazuje na existenci významné úrovně dumpingu.

Žadatel také poskytl přímé důkazy o tom, že vývoz KP Chemical Group do Unie představoval vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení a prodej pod cenou.

Proto se zachování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již nezdá dostačující k vyrovnání dumpingu působícího újmu.

5.   Postup

Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

Šetřením se posoudí, zda je nutné zachovat, zrušit nebo změnit stávající opatření ve vztahu k dotčenému vyvážejícímu výrobci. V rámci uvedeného posouzení bude prošetřeno tvrzení, že vývoz KP Chemical Group do Unie představoval vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení a prodej pod cenou.

S ohledem na zjevně vysoký počet výrobců Unie účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.

Bude-li stanoveno, že by opatření měla být pro dotčeného vyvážejícího výrobce změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od společností, které nejsou jednotlivě uvedeny v článku 1 nařízení (ES) č. 192/2007.

a)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise výše zmíněnému vyvážejícímu výrobci, výrobnímu odvětví Unie a orgánům dotčené země vývozu dotazníky. Tyto informace a příslušné důkazy by měla Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Tyto informace a příslušné důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží zvláštní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).

6.   Lhůty

a)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 37 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

b)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 37 dnů rovněž požádat o slyšení.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“ (3) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení vycházet pozitivní nebo negativní zjištění z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se může vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

9.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

10.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).

11.   Úředník pro slyšení

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Tento úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto řízení, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1.

(3)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

(4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2010/C 47/10

| 1. | Komise dne 17. února 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Německo) patřící do skupiny HAVI Group LP (USA) a podnik McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Lucembursko) patřící do skupiny Keystone Group (USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Německo), a to nákupem akcií nově vzniklé společnosti, která tvoří společný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 17. února 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik HAVI Global Logistics GmbH („HAVI“, Německo) patřící do skupiny HAVI Group LP (USA) a podnik McKey Luxembourg S.à.r.l („KeyLux“, Lucembursko) patřící do skupiny Keystone Group (USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem STI Freight Management GmbH („STI Freight“, Německo), a to nákupem akcií nově vzniklé společnosti, která tvoří společný podnik.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku HAVI: logistika a distribuce potravinářských a nepotravinářských výrobků, zpracování a balení potravin, administrativní služby a reklamní marketing, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku HAVI: logistika a distribuce potravinářských a nepotravinářských výrobků, zpracování a balení potravin, administrativní služby a reklamní marketing,

| — | podniku KeyLux: spediční služby, logistika a distribuce v potravinářském odvětví, |
| --- | --- |

—

podniku KeyLux: spediční služby, logistika a distribuce v potravinářském odvětví,

| — | podniku STI Freight: převzetí aktivit společností „STI Global Network“ ve spedičních službách v potravinářském a nepotravinářském odvětví. |
| --- | --- |

—

podniku STI Freight: převzetí aktivit společností „STI Global Network“ ve spedičních službách v potravinářském a nepotravinářském odvětví.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení ES o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení ES o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení ES o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení ES o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5554 – HAVI/KeyLux/STI Freight JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 25.2.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/28

---

Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES

Požadavek zadavatele

2010/C 47/11

Dne 15. února 2010 obdržela Komise žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1). Prvním pracovním dnem následujícím po obdržení žádosti je 16. únor 2010.

Tato žádost společnosti Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Vodárenské společnosti regionu Valle D'Aosta S.p.A. – se týká výroby a prodeje elektřiny v Itálii. Ve výše uvedeném článku 30 se stanoví, že se směrnice 2004/17/ES nepoužije, pokud je dotčená činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Posouzení těchto podmínek se provádí pouze pro účely směrnice 2004/17/ES a není jím dotčeno používání pravidel hospodářské soutěže.

Na přijetí rozhodnutí ve věci této žádosti má Komise lhůtu tří měsíců od pracovního dne, který je uveden výše. Lhůta tedy uplyne dne 16. května 2010.

Tuto lhůtu bude možno případně o tři měsíce prodloužit. Takové prodloužení by podléhalo zveřejnění.

Podle čl. 30 odst. 6 druhého pododstavce se nové žádosti ohledně výroby a prodeje elektřiny v Itálii, jež by byly podány před koncem lhůty pro tuto žádost, nepovažují za žádosti, jež by vyžadovaly nové řízení, nýbrž zpracovávají se v rámci této žádosti.

---

(1)  Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 1.

---