# Uradni list C 105/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.105.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 105 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. april 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.105.slv

Uradni list

Evropske unije

C 105

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. april 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 105/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2010/C 105/02 | Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave po umiku priglasitve Države članice – Državna pomoč – Italija (členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) – Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – umik priglasitve – Državna pomoč C 36/08 (ex NN 33/08) – Elektrarna v regiji Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 105/01

Menjalni tečaji eura

1

2010/C 105/02

Sklep o zaključku formalnega postopka preiskave po umiku priglasitve Države članice – Državna pomoč – Italija (členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) – Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – umik priglasitve – Državna pomoč C 36/08 (ex NN 33/08) – Elektrarna v regiji Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 105/03 | Državne pomoči – Danska – Državna pomoč C 30/09 (ex N 328/08) – Oprostitev davka na odpadke, ki nastanejo pri proizvodnji cementa – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 105/05 | Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 105/03

Državne pomoči – Danska – Državna pomoč C 30/09 (ex N 328/08) – Oprostitev davka na odpadke, ki nastanejo pri proizvodnji cementa – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 105/05

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. aprila 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3311 |
| JPY | japonski jen | 125,11 |
| DKK | danska krona | 7,4422 |
| GBP | funt šterling | 0,86730 |
| SEK | švedska krona | 9,5910 |
| CHF | švicarski frank | 1,4355 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8765 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,405 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 264,45 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7077 |
| PLN | poljski zlot | 3,8823 |
| RON | romunski leu | 4,1240 |
| TRY | turška lira | 1,9763 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4464 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3337 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3327 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8702 |
| SGD | singapurski dolar | 1,8260 |
| KRW | južnokorejski won | 1 475,95 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,9440 |
| CNY | kitajski juan | 9,0881 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2588 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 993,66 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2439 |
| PHP | filipinski peso | 59,006 |
| RUB | ruski rubelj | 38,8592 |
| THB | tajski bat | 42,881 |
| BRL | brazilski real | 2,3447 |
| MXN | mehiški peso | 16,2215 |
| INR | indijska rupija | 59,2170 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3311

JPY

japonski jen

125,11

DKK

danska krona

7,4422

GBP

funt šterling

0,86730

SEK

švedska krona

9,5910

CHF

švicarski frank

1,4355

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8765

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,405

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

264,45

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7077

PLN

poljski zlot

3,8823

RON

romunski leu

4,1240

TRY

turška lira

1,9763

AUD

avstralski dolar

1,4464

CAD

kanadski dolar

1,3337

HKD

hongkonški dolar

10,3327

NZD

novozelandski dolar

1,8702

SGD

singapurski dolar

1,8260

KRW

južnokorejski won

1 475,95

ZAR

južnoafriški rand

9,9440

CNY

kitajski juan

9,0881

HRK

hrvaška kuna

7,2588

IDR

indonezijska rupija

11 993,66

MYR

malezijski ringit

4,2439

PHP

filipinski peso

59,006

RUB

ruski rubelj

38,8592

THB

tajski bat

42,881

BRL

brazilski real

2,3447

MXN

mehiški peso

16,2215

INR

indijska rupija

59,2170

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/2

---

SKLEP O ZAKLJUČKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE PO UMIKU PRIGLASITVE DRŽAVE ČLANICE

Državna pomoč – Italija

(členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije)

Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – umik priglasitve

Državna pomoč C 36/08 (ex NN 33/08) – Elektrarna v regiji Sulcis

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 105/02

Komisija je sklenila zaključiti formalni postopek preiskave po členu 88(2) Pogodbe ES (preštevilčen v člen 108(2) PDEU), ki je bil v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom sprožen 16. julija 2008 (1) glede na to, da je Italija 30. septembra 2009 umaknila priglasitev in ne bo nadaljevala tega projekta pomoči.

---

(1)  UL C 240, 19.9.2008, str. 14.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/3

---

DRŽAVNE POMOČI – DANSKA

Državna pomoč C 30/09 (ex N 328/08)

Oprostitev davka na odpadke, ki nastanejo pri proizvodnji cementa

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 105/03

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 28. oktobra 2009 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Dansko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom. V skladu s členom 11(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija Dansko pozvala k predložitvi pripomb glede namena Komisije, da sproži formalni postopek preiskave.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se posredujejo Danski. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

Opis ukrepa

Danska ima od leta 1987 davek, katerega namen je zmanjševanje odpadkov s spodbujanjem ponovne uporabe namesto sežiga ter sežiga namesto odlaganja. Priglašeni ukrep se nanaša na popolno oprostitev davka na odpadke, ki nastanejo v proizvodnem obratu družbe pri proizvodnji cementa, t. j. surovino, nežgani klinker, filtrski prah, odvrženi beton, odvrženi klinker in prah iz peči, ki se odlaga na območju proizvodnega obrata družbe. Navedene vrste odpadkov, ki nastanejo pri proizvodnji cementa, ne veljajo za nevarne odpadke. Odpadki se trenutno shranjujejo na zemljišču družbe, kjer ta koplje apnenec za proizvodnjo cementa, in ne predstavljajo posebne nevarnosti za okolje. Namen predlagane oprostitve je izravnati večje stroške, ki jih bo imela cementna industrija zaradi uvedbe davka na emisije dušikovega oksida (NOx) v letu 2010, in se tako izogniti izgubi konkurenčnosti ali tržnega deleža, hkrati pa vplivati na okolje.

Oprostitev je priglašena za obdobje od 1. januarja 2008 do 1. januarja 2018 ali 10 let od dneva odobritve Komisije, za državo pa naj bi pomenila izgubo prihodkov v višini približno 10 milijonov DKK letno. Danski organi so seznanjeni samo z eno družbo, ki bo imela koristi od oprostitve, to je družba Aalborg Portland A/S.

Ocena pomoči

Komisija meni, da predlagana oprostitev davkov vključuje državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES v korist proizvajalca cementa z Danske.

Združljivost ukrepov s skupnim trgom je bila ocenjena v skladu s poglavjem 4 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja (1).

Komisija meni, da ima oprostitev davka na odpadke vsaj neposreden učinek na varstvo okolja, saj Danski omogoča, da ohranja relativno visok nacionalni davek in ne spodkopava splošnega cilja davka. Ukrep je torej skladen s točko 151 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja.

Za oprostitve davkov, kot je ta, mora Komisija oceniti tudi zlasti ali je ukrep potreben in sorazmeren. V tem primeru se Komisija sprašuje, ali je oprostitev davka na odpadke potrebna, saj ni dokazano, da bi se zaradi davka proizvodni stroški občutno povečali. Poleg tega Komisija dvomi, da se lahko oprostitev šteje za sorazmerno, saj potem ne bi bilo nobenih spodbud za upravičenca, da izpolni cilje davka na odpadke.

Glede na te pomisleke je Komisija sklenila, da sproži postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

BESEDILO DOPISA

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 105/04

| 1. | Komisija je 19. aprila 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Eurovia SA („Eurovia“, Francija), ki je pod nadzorom skupine Vinci („Vinci“, Francija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad več deli podjetij Tarmac International Holding BV in Tarmac Deutschland International GMBH (skupaj „Tarmac“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. aprila 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Eurovia SA („Eurovia“, Francija), ki je pod nadzorom skupine Vinci („Vinci“, Francija), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad več deli podjetij Tarmac International Holding BV in Tarmac Deutschland International GMBH (skupaj „Tarmac“, Združeno kraljestvo).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Eurovia: gradnja in vzdrževanje cest, železnic ter letališke infrastrukture, proizvodnja in prodaja asfalta in granulatov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Eurovia: gradnja in vzdrževanje cest, železnic ter letališke infrastrukture, proizvodnja in prodaja asfalta in granulatov,

| — | za Tarmac: proizvodnja in prodaja granulatov. |
| --- | --- |

—

za Tarmac: proizvodnja in prodaja granulatov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 105/12

---

Objava vloge za spremembo na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 105/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo v skladu s členom 9

„LIMONE DI SORRENTO“

ES št.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Spremenjena postavka v specifikaciji proizvoda:

| — |  | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — |  | Opis proizvoda |
| — |  | Geografsko območje |
| — |  | Dokazilo o poreklu |
| — | | Metoda pridobivanja |
| — | | Povezava |
| — | | Označevanje |
| — | | Nacionalne zahteve |
| — | | Drugo (navedite) |

—



Ime proizvoda

—



Opis proizvoda

—



Geografsko območje

—



Dokazilo o poreklu

—

Image

Metoda pridobivanja

—

Image

Povezava

—

Image

Označevanje

—

Image

Nacionalne zahteve

—

Image

Drugo (navedite)

2.   Vrsta spremembe:

| — | | Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — |  | Sprememba specifikacije registrirane ZOP ali ZGO, za katero še nista bila objavljena enotni dokument ali povzetek |
| — |  | Sprememba specifikacije, ki ne zahteva spremembe objavljenega enotnega dokumenta (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — |  | Začasna sprememba specifikacije zaradi uvedbe obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

Image

Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—



Sprememba specifikacije registrirane ZOP ali ZGO, za katero še nista bila objavljena enotni dokument ali povzetek

—



Sprememba specifikacije, ki ne zahteva spremembe objavljenega enotnega dokumenta (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—



Začasna sprememba specifikacije zaradi uvedbe obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe:

3.1   Metoda pridobivanja:

| — | V členu 4(3) se opis iz veljavne proizvodne specifikacije v zvezi z mrežami, pod katerimi se gojijo rastline „Limone di Sorrento“, spremeni tako, da se poleg palic iz kostanjevega lesa, če jim je še vedno dodeljena prednost, predvidi tudi uporaba palic iz drugih vrst lesa in/ali kovinskih zlitin (če material palic ne vpliva na kakovost proizvoda). |
| --- | --- |

—

V členu 4(3) se opis iz veljavne proizvodne specifikacije v zvezi z mrežami, pod katerimi se gojijo rastline „Limone di Sorrento“, spremeni tako, da se poleg palic iz kostanjevega lesa, če jim je še vedno dodeljena prednost, predvidi tudi uporaba palic iz drugih vrst lesa in/ali kovinskih zlitin (če material palic ne vpliva na kakovost proizvoda).

Poleg tega iz besedila veljavne specifikacije ni mogoče ugotoviti, ali vključuje tradicionalna metoda pridobivanja proizvoda „Limone di Sorrento“ gojenje rastlin pod pokritimi mrežami iz palic ali v senci drugih rastlinskih vrst, ki niso limone, zato se zaradi večje jasnosti koncepta spremeni vrstni red elementov stavka.

| — | V členu 4(5) in členu 5(4) se spremeni datum začetka obiranja limon. Zaradi podnebnih sprememb, ki so v zadnjih letih nastale na svetovni ravni, se je trajanje zorenja proizvoda dejansko spremenilo. Zaradi prilagoditve specifikacije tej spremembi je bil datum začetka obiranja limon prestavljen za en mesec in določen na 1. januar, medtem ko je bil v specifikaciji določen 1. februar. |
| --- | --- |

—

V členu 4(5) in členu 5(4) se spremeni datum začetka obiranja limon. Zaradi podnebnih sprememb, ki so v zadnjih letih nastale na svetovni ravni, se je trajanje zorenja proizvoda dejansko spremenilo. Zaradi prilagoditve specifikacije tej spremembi je bil datum začetka obiranja limon prestavljen za en mesec in določen na 1. januar, medtem ko je bil v specifikaciji določen 1. februar.

| — | V predpredzadnjem odstavku člena 4 se spremeni vrednost največje mogoče proizvodnje limon na hektar. Po priznanju zaščitene geografske označbe, z izboljšanjem tradicionalnih metod gojenja in s pomočjo pristojnih agronomov iz konzorcija za zaščito ter zaradi spremembe podnebnih razmer se je potencial proizvodnje „Limone di Sorrento“ dejansko povečal. Poleg tega je z nadomestitvijo starajočih se rastlin ali rastlin z rakavim obolenjem z drugimi limonami, ki so že zelo produktivne, in vrnitvijo k organskim gnojilom dejansko omogočen bistveno večji povprečni pridelek na rastlino, pri čemer je kakovost proizvoda nespremenjena. |
| --- | --- |

—

V predpredzadnjem odstavku člena 4 se spremeni vrednost največje mogoče proizvodnje limon na hektar. Po priznanju zaščitene geografske označbe, z izboljšanjem tradicionalnih metod gojenja in s pomočjo pristojnih agronomov iz konzorcija za zaščito ter zaradi spremembe podnebnih razmer se je potencial proizvodnje „Limone di Sorrento“ dejansko povečal. Poleg tega je z nadomestitvijo starajočih se rastlin ali rastlin z rakavim obolenjem z drugimi limonami, ki so že zelo produktivne, in vrnitvijo k organskim gnojilom dejansko omogočen bistveno večji povprečni pridelek na rastlino, pri čemer je kakovost proizvoda nespremenjena.

Zato je bila vrednost največje mogoče proizvodnje limon na hektar, ki je navedena v specifikaciji, prilagojena dejanskim možnostim in je bila ocenjena na 35 do 45 ton.

| — | V zadnji točki člena 6 je bil izkoristek limoninega soka spremenjen in je bil s 30 % znižan na 25 %. Dejansko so se pri nadziranju izkoristka soka v proizvodnih serijah pri stiskanju z napravami, pri čemer se uravnava pritisk ekstrakcije tako, da se omeji prisotnost trdnih delcev in s tem motnost, v več ponovitvah zabeležili izkoristki, ki so nižji od 30 %, vendar višji od 25 %. Zaradi te ugotovitve je bilo treba v veljavni proizvodni specifikaciji ta podatek posodobiti. |
| --- | --- |

—

V zadnji točki člena 6 je bil izkoristek limoninega soka spremenjen in je bil s 30 % znižan na 25 %. Dejansko so se pri nadziranju izkoristka soka v proizvodnih serijah pri stiskanju z napravami, pri čemer se uravnava pritisk ekstrakcije tako, da se omeji prisotnost trdnih delcev in s tem motnost, v več ponovitvah zabeležili izkoristki, ki so nižji od 30 %, vendar višji od 25 %. Zaradi te ugotovitve je bilo treba v veljavni proizvodni specifikaciji ta podatek posodobiti.

3.2   Povezava:

| — | Predvidena je sprememba besedila točke 4.6 povzetka, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (UL C 77, 17.3.2000, str. 5). |
| --- | --- |

—

Predvidena je sprememba besedila točke 4.6 povzetka, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti (UL C 77, 17.3.2000, str. 5).

Preoblikovanje zadeva na eni strani vključitev različnih elementov, ki dokazujejo zgodovinsko prisotnost rastline „Limone di Sorrento“ na polotoku Sorrento in pomembnost te kulture za lokalno prebivalstvo, ter na drugi strani črtanje sklicevanj na vrsto lesa, ki se uporablja za izdelavo mrež.

Črtanje navedbe kostanjevega lesa, ki se uporablja za izdelavo mrež, je logična posledica zahtevane spremembe v zvezi z metodo pridobivanja, ki dovoljuje tudi strukture in palice iz materiala, ki ni kostanjev les. To spremembo upravičuje dejstvo, da so za pokrajino od 19. stoletja značilni limonovci, ki se gojijo pod mrežami ali v senci drugih rastlin z visokim deblom, tako da so zaščiteni pred zimskim slabim vremenom.

Sklicevanje na palice iz kostanjevega lesa je le tehnična in zgodovinska podrobnost, ki se nanaša na metodo gojenja limone in je nepomembna za povezavo med okoljem in proizvodom. V zvezi s tem je treba poudariti, da sta se pokrajina in ozemlje izoblikovala s pomočjo intuicije lokalnih kmetov, ki so s svojim znanjem znali zasnovati in zgraditi strukture iz najboljših materialov, ki so bili takrat na voljo, da bi zaščitili nasade limonovcev in s tem zagotovili dobro zorenje sadežev. Kmeti so izbrali kostanjev les le zaradi njegovih tehničnih značilnosti, ker je bolj trd, enostavnejši za obdelavo in trajnejši kot jelšev les, zaradi česar je bolj primeren za izdelavo mrež. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da povezava med okoljem in proizvodom „Limone di Sorrento“ temelji na prisotnosti takšnih mrež, ki so že od nekdaj sestavni del metode proizvodnje, saj ščitijo sadeže in omogočajo njihovo postopno zorenje. Zato se zdi upravičeno upoštevati, da so sklicevanja na les, uporabljen za izdelavo palic, le zgodovinskega pomena, ki se popolnoma razlikuje od vzročne zveze med geografskim območjem in kakovostjo proizvoda „Limone di Sorrento“.

Na podlagi navedenega se ugotavlja, da je predlagano preoblikovanje točke 5.3 enotnega dokumenta v skladu s pogoji iz registracije imena.

3.3   Označevanje:

| — | V prvem odstavku člena 7 se v zvezi z dajanjem proizvoda na trg doda podroben podatek. Veljavna specifikacija vsebuje le sklicevanje na dajanje proizvoda na trg v „trdnih zabojih“, medtem ko se po zdajšnji praksi, zlasti kar zadeva sadje in zelenjavo, proizvod prodaja v razsutem stanju. |
| --- | --- |

—

V prvem odstavku člena 7 se v zvezi z dajanjem proizvoda na trg doda podroben podatek. Veljavna specifikacija vsebuje le sklicevanje na dajanje proizvoda na trg v „trdnih zabojih“, medtem ko se po zdajšnji praksi, zlasti kar zadeva sadje in zelenjavo, proizvod prodaja v razsutem stanju.

Zaradi določbe, ki predvideva možnost dajanja proizvoda „Limone di Sorrento“ na trg v razsutem stanju, je potrebna ureditev označevanja proizvoda, da se potrošniku olajša njegova identifikacija in se omogoči sledljivost proizvoda. Spremenjena različica proizvodne specifikacije določa, da morajo biti etikete nalepljene na 80 % proizvodov, če se proizvod „Limone di Sorrento“ ZGO daje na trg v razsutem stanju.

| — | V členu 7 se je v zvezi z „obdelanimi proizvodi“ pokazalo, da je treba črtati besedo „sestavine“, tako da odstavek ustreza pomenu in da ne povzroča napačne razlage. Veljavna specifikacija dejansko vsebuje sklicevanje na uporabo zaščitene označbe na etiketah za predelane proizvode in ne na navedbo proizvoda „Limone di Sorrento“ med sestavinami, kot bi se lahko napačno razumelo v veljavni specifikaciji. |
| --- | --- |

—

V členu 7 se je v zvezi z „obdelanimi proizvodi“ pokazalo, da je treba črtati besedo „sestavine“, tako da odstavek ustreza pomenu in da ne povzroča napačne razlage. Veljavna specifikacija dejansko vsebuje sklicevanje na uporabo zaščitene označbe na etiketah za predelane proizvode in ne na navedbo proizvoda „Limone di Sorrento“ med sestavinami, kot bi se lahko napačno razumelo v veljavni specifikaciji.

Prisotnost besede „sestavine“ v veljavni proizvodni specifikaciji je posledica izključno vsebinske napake pri pripravi dokumenta; v naslednjem odstavku se utemeljeno navaja „nadzor pravilne uporabe ZGO ‚,Limone di Sorrento‘ za obdelane in/ali predelane proizvode.‘

| — | V predzadnjem odstavku člena 7 je bil izraz „konzorciji“ (consorzi) črtan iz navedb, ki se lahko dodajo na etiketo z označbo ZGO „Limone di Sorrento“, če nacionalni predpisi o konzorcijih za zaščito geografskih označb, zlasti zakon št. 526/1999 z dne 21. decembra 1999, določajo, da se lahko za vsako označbo odobri le en konzorcij za zaščito. Ker konzorcij za zaščito imena „Limone di Sorrento“, ki ga priznava navedeni zakon, že obstaja, bi bile navedbe drugih konzorcijev na etiketi glede na nacionalne predpise dejansko neustrezne. |
| --- | --- |

—

V predzadnjem odstavku člena 7 je bil izraz „konzorciji“ (consorzi) črtan iz navedb, ki se lahko dodajo na etiketo z označbo ZGO „Limone di Sorrento“, če nacionalni predpisi o konzorcijih za zaščito geografskih označb, zlasti zakon št. 526/1999 z dne 21. decembra 1999, določajo, da se lahko za vsako označbo odobri le en konzorcij za zaščito. Ker konzorcij za zaščito imena „Limone di Sorrento“, ki ga priznava navedeni zakon, že obstaja, bi bile navedbe drugih konzorcijev na etiketi glede na nacionalne predpise dejansko neustrezne.

| — | Poleg tega se je v členu 7 navedba „Limoni“ v grafičnem prikazu logotipa imena in v njegovem opisu nadomestila s točno navedbo v skladu z Uredbo (ES) št. 2446/2000 z dne 6. novembra 2000, in sicer z besedo „Limone“. Gre za popravek vsebinske napake v veljavni proizvodni specifikaciji, tako da je izraz „Limoni di Sorrento“ naveden le v opisu logotipa, medtem ko se v ostalem besedilu vedno pravilno sklicuje na „Limone di Sorrento“. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se je v členu 7 navedba „Limoni“ v grafičnem prikazu logotipa imena in v njegovem opisu nadomestila s točno navedbo v skladu z Uredbo (ES) št. 2446/2000 z dne 6. novembra 2000, in sicer z besedo „Limone“. Gre za popravek vsebinske napake v veljavni proizvodni specifikaciji, tako da je izraz „Limoni di Sorrento“ naveden le v opisu logotipa, medtem ko se v ostalem besedilu vedno pravilno sklicuje na „Limone di Sorrento“.

3.4   Nacionalne zahteve:

| — | Stavka iz drugega in petega odstavka člena 4 specifikacije, ki regiji samodejno dodeljujeta pravico do spremembe proizvodne specifikacije, se črtata. |
| --- | --- |

—

Stavka iz drugega in petega odstavka člena 4 specifikacije, ki regiji samodejno dodeljujeta pravico do spremembe proizvodne specifikacije, se črtata.

Natančneje, v drugem odstavku člena 4 se črta navedba, ki daje regionalnim tehničnim organom možnost odobritve različnih oblik gojenja „Limone di Sorrento“, kot jih določa specifikacija.

Poleg tega se v petem odstavku istega člena črta navedba, ki daje na podlagi uredbe in glede na podnebne razmere regiji Kampanja pravico do spremembe datumov, ko se lahko začne obiranje limon.

Črtanje teh dveh točk iz veljavne specifikacije se je pokazalo kot nujno, ker je na podlagi teh namesto Evropske komisije imela regija neupravičeno pravico do spremembe specifikacije.

| — | Prvi odstavek člena 5 se spremeni, drugi odstavek istega člena pa se črta. Ta odstavka regiji Kampanja neupravičeno dodeljujeta pristojnosti, ki pripadajo nadzornemu organu. Zato se v prvem odstavku člena 5 stavek „register, ki ga vodi in posodablja regija Kampanja, neposredno (...) v skladu s tem členom“ nadomesti s stavkom „seznam, ki ga vodi nadzorni organ“, ki je v tem primeru IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Prvi odstavek člena 5 se spremeni, drugi odstavek istega člena pa se črta. Ta odstavka regiji Kampanja neupravičeno dodeljujeta pristojnosti, ki pripadajo nadzornemu organu. Zato se v prvem odstavku člena 5 stavek „register, ki ga vodi in posodablja regija Kampanja, neposredno (...) v skladu s tem členom“ nadomesti s stavkom „seznam, ki ga vodi nadzorni organ“, ki je v tem primeru IS.ME.CERT.

Nadomestitev izraza „register“ (albo) z izrazom „seznam“ (elenco) v tretjem odstavku člena 5 in v točki (4) člena 7 je v skladu z opredelitvijo, ki sledi.

3.5   Drugo:

| — | Poleg tega se člen 8 črta iz veljavne specifikacije, ker določa uporabo kazni „v skladu z zakonom“ v primeru zlorabe imena proizvoda. Ta člen se črta, ker se obravnava kot pleonazem. Jasno je, da bodo osebe, ki goljufajo, kaznovane v skladu z zakonom. V zadevnem primeru uredba z zakonsko močjo št. 297/2004 določa „sistem kaznovanja v skladu z Uredbo (EGS) št. 2081/92“, ki je zdaj Uredba (ES) št. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se člen 8 črta iz veljavne specifikacije, ker določa uporabo kazni „v skladu z zakonom“ v primeru zlorabe imena proizvoda. Ta člen se črta, ker se obravnava kot pleonazem. Jasno je, da bodo osebe, ki goljufajo, kaznovane v skladu z zakonom. V zadevnem primeru uredba z zakonsko močjo št. 297/2004 določa „sistem kaznovanja v skladu z Uredbo (EGS) št. 2081/92“, ki je zdaj Uredba (ES) št. 510/2006.

Spremembo specifikacije predlaga Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. s sedežem na naslovu Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25, ki ima legitimen interes kot konzorcij, priznan v skladu z zakonom št. 525/1999, katerega člani so proizvajalci „Limone di Sorrento“ ZGO pod rednim nadzorom nadzornega organa.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„LIMONE DI SORRENTO“

ES št.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Limone di Sorrento“

2.   Država članica ali tretja država:

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 – | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6 –

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Proizvod „Limone di Sorrento“ ZGO je ob dajanju v promet ovalne, simetrične oblike z nekoliko štrlečim pecljem in običajno osnovno površino.

Velikost sadeža je povprečna, od povprečnega do velikega, pri čemer ni lažji od 85 g. Limone, lažje od 85 g, se lahko uporabijo za predelavo, vendar morajo imeti lastnosti, navedene v tej točki.

Pecelj limone je povprečne debeline in dolžine ter se dobro drži sadeža; na vrhu sadeža je izboklina (konica), medtem ko brazde na vrhu in vratu pestiča nima. Os plodnega lista je okrogla, povprečna in napol polna.

Lupina „Limone di Sorrento“ ZGO je na več kot 50 % površine citronasto rumene barve in je srednje debela (epikarp in mezokarp); epikarp je bogat z eteričnimi olji ter ima močno aromo in vonj; meso je svetlo rumene barve s povprečno teksturo, sok je svetlo rumene barve ter je izdaten (najmanj 25-odstotni izkoristek) in zelo kisel (najmanj 3,5 g/100 ml).

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

—

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Proizvodi „Limone di Sorrento“ ZGO se dajejo v promet v razsutem stanju, pri čemer ima 80 % proizvodov nalepke, ali pa se prodajajo v posebnih trdnih zabojih za najmanj 0,5 kg in največ 15 kg, ki so izdelani iz materialov rastlinskega izvora, kartona ali drugega materiala, primernega za recikliranje, ki se v vsakem primeru odobri na podlagi zakonodaje Skupnosti.

Na embalaži, ki je označena s pečatom ZGO ali etiketami, morajo biti izrazi „Limone di Sorrento“ in „Indicazione geografica protetta“ (ali kratica IGP) ter ime, naziv, naslov podjetja za proizvodnjo in embalažo ter neto teža v embalaži, izražena v skladu z veljavnimi predpisi, navedeni z jasnimi in čitljivimi tiskanimi črkami enake velikosti.

Poleg tega mora etiketa vsebovati tudi grafično podobo, povezano s specifičnim in nedvoumnim logotipom, ki se uporablja neločljivo z zaščiteno geografsko označbo. Grafično podobo sestavljajo tri limone z listi, pri čemer sta dve manjši limoni poleg velike limone. V veliki limoni je naslikana panorama sorrentinske obale do Punte Scutolo. Pokrajina je zelene barve Pantone 360 CV, listi so zelene barve Pantone 362 CV, manjši limoni in okvir z navedbo „Limone di Sorrento“ so rumene barve Pantone process yellow, morje je svetlo modre barve Pantone 284 CV, napis „Limone di Sorrento“ pa je črn.

Image

V okviru označbe lahko obdelani proizvodi, ki so rezultat predelave limon, uporabijo sklicevanje na geografsko ime „Sorrento“, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| — | limone, ki se uporabijo za pripravo proizvoda, morajo biti izključno „Limone di Sorrento“ ZGO, |
| --- | --- |

—

limone, ki se uporabijo za pripravo proizvoda, morajo biti izključno „Limone di Sorrento“ ZGO,

| — | navesti je treba točno masno razmerje med količino „Limone di Sorrento“ ZGO in količino pridobljenega obdelanega proizvoda, |
| --- | --- |

—

navesti je treba točno masno razmerje med količino „Limone di Sorrento“ ZGO in količino pridobljenega obdelanega proizvoda,

| — | obdelava in/ali predelava limon morata potekati izključno na ozemlju občin iz točke 4, |
| --- | --- |

—

obdelava in/ali predelava limon morata potekati izključno na ozemlju občin iz točke 4,

| — | uporabo „Limone di Sorrento“ ZGO je treba dokazati s pridobitvijo dovoljenja in potrdili o taki pridobitvi pri proizvajalcih, vpisanih v register, ter naknadnim prenosom na uradne dokumente. |
| --- | --- |

—

uporabo „Limone di Sorrento“ ZGO je treba dokazati s pridobitvijo dovoljenja in potrdili o taki pridobitvi pri proizvajalcih, vpisanih v register, ter naknadnim prenosom na uradne dokumente.

K zaščiteni geografski označbi „Limone di Sorrento“ je prepovedano dodajati kakršne koli dodatne opredelitve, razen prej navedenih, vključno s pridevniki „tipo, gusto, uso, selezionato, scelto“ (vrsta, okus, uporaba, odbrano, izbrano) ali podobno.

Kljub temu je dovoljena uporaba navedb, ki se sklicujejo na družbe, imena, nazive, zasebne znamke, če niso pohvalne narave in ne zavajajo potrošnika.

Te navedbe so lahko na etiketi v črkah take višine in širine, ki sta za najmanj polovico manjši od črk, uporabljenih za navedbo zaščitene geografske označbe.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje „Limone di Sorrento“ ZGO zajema občine Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Angelo, Sorrento, Massa Lubrense, Capri in Anacapri.

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Polotok Sorrento je ozek pas zemljišča, ki sega v Tirensko morje ter ločuje Neapeljski in Salernski zaliv. Na vzhodu ga omejuje gorski masiv Monte Faito e Sant’Angelo, medtem ko gorski hrbet predstavlja centralno os z več vzpetinami najvišjih nadmorskih višin, kot sta Monte Comune in Monte Vico Alvano.

Z geološkega vidika se apnenčasta podlaga izmenjuje s plastmi sorrentskega sivega lehnjaka, ki se nahajajo na območju Piano di Sorrento, tj. ravnina, ki se razteza od Mete do Sorrenta; na nekaterih območjih (kot sta Massa Lubrense in Sorrento) je tudi peščenjak. Površino sestavljajo predvsem zemeljske plasti prepereline iz piroklastičnega materiala (andosol); zaradi plasti lapilov je osuševanje tal dobro.

Vulkanska tla zagotavljajo dobro kationsko izmenjavo, s čimer se omogoča vnos mineralnih snovi, kot so kalij, kalcij in silicij, zaradi katerih so kmetijski proizvodi zelo kakovostni in je omogočen nastanek višjih vrednosti sladkorja.

S podnebnega stališča je za območje značilno veliko padavin (približno 800 mm/letno), ki so porazdeljene predvsem v jesenskem in spomladanskem času. Območje torej ni suho in omogoča gojenje agrumov z manj pogostim namakanjem.

Najnižje zimske temperature se redko spustijo pod 0 °C, medtem ko so poleti zaradi zmernega morskega vetra temperature na splošno pod 30 °C.

5.2   Posebnost proizvoda:

Za rastlino „Limone di Sorrento“ je značilno večkratno cvetenje: rastlina lahko dejansko cveti do petkrat, za sadež pa je značilen izrazit polimorfizem.

Sadež je različnih oblik in velikosti, z različno debelino lupine in povrhnjice ter različnim številom pešk. Ta raznolikost je odvisna od več različnih obdobij cvetenja, razlik v razmnoževanju in posebnih pedoklimatskih pogojev na območju gojenja.

Ti elementi kljub temu ne spreminjajo organoleptičnih (senzoričnih) in reoloških značilnosti proizvoda „Limone di Sorrento“. Zanj je značilna uravnoteženost med topnim sladkorjem in organskimi kislinami (citronska in jabolčna kislina). Zaradi velike absorpcije kalija, ki ga je v tleh v izobilju, so v oljnih žlezah lupine zgoščena dragocena eterična olja.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Sloves, ki ga ima proizvod „Limone di Sorrento“ že več stoletij na območju proizvodnje ter v ostalih delih Italije in v tujini, je očiten, saj je proizvod sestavni del italijanske kulture in zgodovine ter je element, ki z značilno strukturo zaščite pod mrežami daje pečat pokrajini polotoka Sorrento.

Znano je, da se agrumi na polotoku Sorrento gojijo že zelo dolgo. Dva različna in odlična limonovca, ki se pojavljata v rimskih antičnih mozaikih „Casa del frutteto“ iz leta 79 našega štetja na arheološkem območju Pompejev, sta prispevala k primerjavi s sorto „Limone di Sorrento“, ki se zdaj goji v regiji Sorrento. Na polotoku Sorrento so bile za slike z vodenimi barvami iz 18. stoletja značilne limone in pomaranče ter večinoma tudi orehi, olive in vinogradi. Limone so se ravno v tem obdobju dejansko začele izvažati po morju zlasti v čezatlantske države.

Intenzivni razvoj gojenja se je začel leta 1800 z uporabo sorrentskih mrež, tj. strukturo zaščite, ki je prisotna le v tej regiji.

V 19. stoletju so se proizvodi „Limoni di Sorrento“ izvažali v Evropo in Ameriko v zabojih iz topolovega lesa (kot to dokazujejo številni dokumenti o prodaji in prevozu iz navedenega obdobja), pri čemer predstavljajo vir bogastva, ki omogoča pomembne naložbe v razvoj turističnega sektorja.

V tem obdobju se je klasični sorrentski „vrt“ limonovcev, včasih pomešanih z oranževci, povezoval s samo podobo kraja Sorrento in njegovim uspehom na področju turizma. Od leta 1700 in obdobja „grand tour“ je Goethe med svojim potovanjem v Italijo menil in pohvalil Sorrento kot „zemljo, na kateri cvetijo limonovci“.

Trg je proizvodu „Limone di Sorrento“ vedno pripisoval očitno višjo prodajno ceno, kot je bila cena za limone z drugih območij proizvodnje, s čimer sta se priznavali posebna vrednost in kakovost tega sadja. Poleg tega je proizvod „Limone di Sorrento“ zaradi izjemnih aromatičnih lastnosti lupine osnova za „limoncello“, tj. tradicionalni čaj iz limon „Limoni di Sorrento“.

Posebna kakovost proizvoda „Limone di Sorrento“ ZGO je rezultat kombinacije edinstvenih pedoklimatskih značilnosti regije, posebne zaščite, ki jo rastlinam nudijo mreže ali višje rastline, ter praks klonske selekcije, ki jih lokalni kmeti uporabljajo že več stoletij. Vsi ti dejavniki omogočajo proizvodnjo sadeža, katerega lupina ima visoko vsebnost eteričnih olj, za njegov sok pa je značilna uravnoteženost med kislinami in sladkorjem, ki soku daje posebne organoleptične značilnosti in omogoča uživanje celo brez sladkorja.

Metoda proizvodnje in večkratno cvetenje omogočajo razvoj teh izjemnih značilnosti skozi celotno obdobje pobiranja pridelka.

Sklic na objavo specifikacije:

Ta uprava je sprožila nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za spremembo zaščitene geografske označbe „Limone di Sorrento“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 81 z dne 6. aprila 2007.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo: na spletni strani:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  ali |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ali

| — | neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (http://www.politicheagricole.it): v razdelku „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in tam pod naslovom „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (http://www.politicheagricole.it): v razdelku „Prodotti di Qualità“ (na levi strani zaslona) in tam pod naslovom „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---