# Jurnalul Oficial C 117/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.117.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 117 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 536 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.117.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 117

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 536 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 117/01 | Raport comun privind progresele înregistrate pentru anul 2010 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru Educație și formare profesională 2010 | 1 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 117/02 | Rata de schimb a monedei euro | 8 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2010/C 117/03 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 9 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 117/01

Raport comun privind progresele înregistrate pentru anul 2010 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru Educație și formare profesională 2010

1

Comisia Europeană

2010/C 117/02

Rata de schimb a monedei euro

8

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2010/C 117/03

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

9

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 117/04 | Ajutor de stat – Republica Slovacă – Ajutor de stat C 5/10 (ex NN 48/09 și ex N 485/09) – Împrumut acordat de autoritățile slovace societății Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 117/04

Ajutor de stat – Republica Slovacă – Ajutor de stat C 5/10 (ex NN 48/09 și ex N 485/09) – Împrumut acordat de autoritățile slovace societății Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 6.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 117/1

---

Raport comun privind progresele înregistrate pentru anul 2010 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (1)

2010/C 117/01

1.   INTRODUCERE

Educația și formarea profesională se află în centrul obiectivelor agendei de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă și reprezintă elemente esențiale pentru continuarea aplicării acesteia în perspectiva anului 2020. Crearea unui „triunghi al cunoașterii” format din educație, cercetare și inovare, care să funcționeze corespunzător și să-i ajute pe toți cetățenii să își îmbunătățească competențele, este esențială din punct de vedere al creșterii și al locurilor de muncă, precum și al echității și incluziunii sociale. Recesiunea economică a evidențiat și mai mult importanța acestor provocări pe termen lung. Bugetele publice și cele private sunt supuse unor constrângeri importante, locurile de muncă existente sunt desființate, iar cele nou-create necesită, adeseori, competențe diferite și la un nivel mai ridicat. Prin urmare, sistemele de educație și de formare profesională ar trebui să devină mai deschise și mai relevante pentru nevoile cetățenilor, pentru cererea de pe piața forței de muncă și pentru necesitățile societății, în general.

Începând cu anul 2002 (2), cooperarea la nivel european în privința politicilor în domeniul educației și al formării profesionale a oferit un sprijin valoros reformelor naționale în domeniul educației și a contribuit la mobilitatea în întreaga Europă a elevilor și studenților, precum și a cadrelor didactice. Pe baza acestei abordări și respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre în privința sistemelor lor de învățământ, Consiliul a semnat în luna mai 2009 (3) un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (EF 2020).

Acest al patrulea raport comun se axează pe progresele înregistrate în perioada 2007-2009 în privința obiectivelor convenite în domeniul educației și al formării profesionale. Acesta se bazează pe o evaluare amănunțită a realizărilor și a rapoartelor naționale, evaluarea fiind efectuată cu ajutorul unui set de indicatori și niveluri de referință ale performanței medii la nivel european („criterii de referință”) (4). Se pune un accent principal pe punerea în aplicare a recomandării din 2006 privind competențele-cheie (5). Raportul oferă, de asemenea, o imagine generală privind evoluția strategiilor naționale de învățare de-a lungul vieții și reformele întreprinse pentru a face educația și formarea profesională (VET) mai atractive și mai relevante pentru cererea de pe piața forței de muncă și pentru a moderniza învățământul superior.

Raportul ține cont, de asemenea, de noile provocări identificate, în special în contextul inițiativei „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” (6). Cu toate că rapoartele statelor membre nu s-au axat în mod explicit pe modul în care educația și formarea profesională ar trebui să răspundă la recesiunea economică, problemele abordate în cadrul acestor rapoarte – în special progresele realizate în punerea în aplicare a unei abordări bazate pe competențe și modernizarea VET și a învățământului superior – sunt aspecte esențiale care contribuie la ieșirea Europei din criză.

Au fost evidențiate următoarele tendințe și provocări:

| 1. | s-a remarcat o îmbunătățire generală în domeniul educației și al formării profesionale în cadrul UE. Cu toate acestea, majoritatea obiectivelor stabilite pentru anul 2010 nu vor fi realizate la timp, în timp ce în cazul obiectivului esențial privind alfabetizarea se înregistrează chiar regrese. Realizarea acestor obiective va necesita adoptarea unor inițiative mai eficace la nivel național. Recesiunea economică, împreună cu provocarea demografică, exacerbează nevoia urgentă de realizare a reformelor, continuându-se în același timp investițiile în sistemele de educație și formare profesională pentru a face față principalelor provocări economice și sociale; |
| --- | --- |

1.

s-a remarcat o îmbunătățire generală în domeniul educației și al formării profesionale în cadrul UE. Cu toate acestea, majoritatea obiectivelor stabilite pentru anul 2010 nu vor fi realizate la timp, în timp ce în cazul obiectivului esențial privind alfabetizarea se înregistrează chiar regrese. Realizarea acestor obiective va necesita adoptarea unor inițiative mai eficace la nivel național. Recesiunea economică, împreună cu provocarea demografică, exacerbează nevoia urgentă de realizare a reformelor, continuându-se în același timp investițiile în sistemele de educație și formare profesională pentru a face față principalelor provocări economice și sociale;

| 2. | multe țări introduc reforme care utilizează în mod explicit drept criteriu de referință cadrul competențelor-cheie. S-au înregistrat progrese remarcabile în privința adaptării programei școlare. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut în vederea sprijinirii dezvoltării competențelor cadrelor didactice, a actualizării metodelor de evaluare și a introducerii unor noi modalități de organizare a procesului de învățare într-un mediu școlar inovator. Asigurarea faptului că metodologiile inovatoare aduc beneficii tuturor celor care studiază, inclusiv categoriilor defavorizate și persoanelor care frecventează forme de învățământ destinat adulților și VET, reprezintă o provocare majoră; |
| --- | --- |

2.

multe țări introduc reforme care utilizează în mod explicit drept criteriu de referință cadrul competențelor-cheie. S-au înregistrat progrese remarcabile în privința adaptării programei școlare. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut în vederea sprijinirii dezvoltării competențelor cadrelor didactice, a actualizării metodelor de evaluare și a introducerii unor noi modalități de organizare a procesului de învățare într-un mediu școlar inovator. Asigurarea faptului că metodologiile inovatoare aduc beneficii tuturor celor care studiază, inclusiv categoriilor defavorizate și persoanelor care frecventează forme de învățământ destinat adulților și VET, reprezintă o provocare majoră;

| 3. | punerea în aplicare a programului de învățare de-a lungul vieții prin intermediul învățării formale, non-formale și informale și creșterea mobilității rămân o provocare. Sistemele de educație și formare profesională, inclusiv universitățile, ar trebui să devină mai deschise și mai adecvate pentru cererea de pe piața forței de muncă și pentru necesitățile societății, în general. Ar trebui acordată o atenție specială încheierii de parteneriate între domeniul educației și formării profesionale și cel al muncii. |
| --- | --- |

3.

punerea în aplicare a programului de învățare de-a lungul vieții prin intermediul învățării formale, non-formale și informale și creșterea mobilității rămân o provocare. Sistemele de educație și formare profesională, inclusiv universitățile, ar trebui să devină mai deschise și mai adecvate pentru cererea de pe piața forței de muncă și pentru necesitățile societății, în general. Ar trebui acordată o atenție specială încheierii de parteneriate între domeniul educației și formării profesionale și cel al muncii.

2.   COMPETENȚE-CHEIE

Cadrul european privind competențele-cheie în procesul de învățare de-a lungul vieții (7) identifică și definește 8 competențe-cheie necesare în vederea împlinirii pe plan personal a cetățeniei active, a incluziunii sociale și a capacității de inserție profesională într-o societate bazată pe cunoaștere:

| 1. | comunicarea în limba maternă; |
| --- | --- |

1.

comunicarea în limba maternă;

| 2. | comunicarea în limbi străine; |
| --- | --- |

2.

comunicarea în limbi străine;

| 3. | competențele în domeniul matematicii și competențele de bază în știință și tehnologie; |
| --- | --- |

3.

competențele în domeniul matematicii și competențele de bază în știință și tehnologie;

| 4. | competențele digitale; |
| --- | --- |

4.

competențele digitale;

| 5. | capacitatea de a învăța procesul de învățare; |
| --- | --- |

5.

capacitatea de a învăța procesul de învățare;

| 6. | competențele sociale și civice; |
| --- | --- |

6.

competențele sociale și civice;

| 7. | spiritul de inițiativă și antreprenoriat; |
| --- | --- |

7.

spiritul de inițiativă și antreprenoriat;

| 8. | conștiința și expresia culturală. |
| --- | --- |

8.

conștiința și expresia culturală.

Educația și formarea profesională inițiale ar trebui să sprijine dezvoltarea acestor competențe-cheie până la un nivel care să îi pregătească pe tineri – inclusiv pe cei din categoriile defavorizate – pentru continuarea studiilor și pentru activitatea profesională. Educația și formarea profesională destinate adulților ar trebui să ofere oportunități reale tuturor adulților de a-și dezvolta și de a-și actualiza competențele-cheie de-a lungul vieții.

2.1.   Progrese înregistrate în privința reformelor programei școlare

În întreaga Uniune Europeană se remarcă o tendință clară în favoarea predării și a învățării bazate pe competențe, precum și o abordare orientată către rezultatele procesului de învățare. Cadrul european privind competențele-cheie a avut o contribuție considerabilă în acest sens. În unele țări, acesta a avut un loc esențial în cadrul reformei politicii în acest domeniu.

S-au înregistrat progrese semnificative în mod special în privința programei școlare. Materiile tradiționale precum limba maternă, limbile străine sau matematica și științele fac obiectul unei abordări mai transversale în cadrul programei școlare, cu un accent mai pronunțat pe dezvoltarea competențelor și a atitudinii pozitive odată cu acumularea cunoștințelor și a practicilor aplicabile în „viața de zi cu zi”. Competențele-cheie transversale devin din ce în ce mai importante și mai explicite în cadrul programelor școlare. Ca urmare a rezultatelor care au fost considerate slabe de multe dintre statele membre în cadrul anchetei PISA din 2006, unele țări au creat strategii sau planuri de acțiune menite să ridice nivelul competențelor de bază, în special în privința citirii, matematicii și științelor.

2.2.   Progrese suplimentare necesare din partea organizațiilor pentru învățare în cadrul instituțiilor de învățământ școlar

Cu toate că, în general, sunt în curs de efectuare modificări ale programelor școlare, acestea singure nu sunt suficiente. Abordarea bazată pe competențe vizează atitudinile și competențele necesare pentru aplicarea adecvată a cunoștințelor și dezvoltarea unor atitudini pozitive în favoarea continuării studiilor, a gândirii critice și a creativității. Aceasta reprezintă o provocare reală pentru organizarea procesului de învățare și depinde în mod crucial de capacitățile cadrelor didactice și ale directorilor instituțiilor de învățământ școlar. De asemenea, aceasta presupune ca un obiectiv inerent al misiunii instituțiilor de învățământ să fie responsabilitatea explicită de a pregăti elevii pentru continuarea studiilor.

2.2.1.   Aplicarea practică a competențelor-cheie transversale

Sunt în desfășurare numeroase activități menite să echipeze școlile cu noi tehnologii și să asigure competențele TIC, ca parte integrantă a competențelor digitale. Cu toate acestea, tinerii dobândesc, din ce în ce mai adesea, competențe TIC în afara cadrului școlar, iar unor aspecte precum gândirea critică în utilizarea noilor tehnologii și a mijloacelor media, conștientizarea riscurilor și considerentele etice și juridice li s-a acordat mai puțină atenție. Deoarece utilizarea TIC devine din ce în ce mai importantă în viața oamenilor, aceste aspecte ar trebui abordate în mod explicit în cadrul predării și al învățării. Trebuie să se exploateze mai eficient potențialul avut de noile tehnologii în privința sporirii inovării și a creativității, a încheierii de noi parteneriate și a personalizării cerințelor în materie de învățare.

Competența „a învăța să înveți” este, de asemenea, prezentă în multe programe școlare, dar instituțiile de învățământ și cadrele didactice necesită mai mult sprijin pentru a include în mod sistematic această competență în procesele de predare și de învățare și pentru a promova etica învățării în întregul sistem de învățământ. Metode inovatoare precum planurile de învățare personalizate și învățarea bazată pe cercetare pot fi utile în mod special pentru persoanele care au avut experiențe școlare anterioare negative sau marcate de eșec.

În mod asemănător, provocarea principală privind transmiterea competențelor sociale și civice, a spiritului de inițiativă și antreprenoriat și a conștiinței culturale constă în depășirea componentei cunoștințelor. Elevii și studenții trebuie să beneficieze de mai multe oportunități de a lua inițiative și de a învăța în instituțiile de învățământ care sunt deschise către muncă, acțiuni bazate pe voluntariat, sport și cultură. Aceste competențe sunt esențiale în vederea dezvoltării capacităților de inovare și în vederea prezentării unor căi pentru integrarea elevilor și a studenților care provin din medii migratorii și/sau defavorizate. Deschiderea unor instituții de învățământ pentru activități de sensibilizare, în colaborare cu angajatorii, tinerii, părțile interesate din domeniul culturii și cu societatea civilă este importantă în acest context.

Există din ce în ce mai multe exemple de promovare a antreprenoriatului prin parteneriate cu întreprinderile sau prin dezvoltarea unor microîntreprinderi conduse de studenți. Schimburile efectuate arată că astfel de măsuri trebuie să fie însoțite de acțiuni de promovare a inițiativelor și a creativității și inovării în instituțiile de învățământ.

2.2.2.   Educația cadrelor didactice și a directorilor instituțiilor de învățământ școlar

Calitatea predării și a conducerii instituțiilor de învățământ școlar sunt factorii cei mai importanți din cadrul instituției de învățământ care explică nivelul de performanță al elevilor și al studenților.

Există indicații potrivit cărora, în unele țări, formarea inițială a cadrelor didactice îi pregătește pe aceștia să utilizeze abordarea competențelor-cheie. Cu toate acestea, majoritatea cadrelor didactice deja profesează. Rapoartele naționale și schimburile în materie de politică aduc puține dovezi în favoarea eforturilor sistematice de actualizare corespunzătoare a competențelor acestora.

În conformitate cu ancheta TALIS (8), cadrelor didactice li se oferă puține stimulente pentru a-și îmbunătăți tehnica de predare, iar tipurile de activități de dezvoltare profesională care se află cel mai des la dispoziția acestora nu sunt și cele mai eficace. Majoritatea cadrelor didactice ar dori să beneficieze de mai multe activități de dezvoltare profesională (în mod special privind cerințele speciale de învățare, competențele TIC și comportamentul elevilor și studenților).

Dezvoltarea profesională a directorilor instituțiilor de învățământ școlar este vitală deoarece aceștia sunt responsabili pentru crearea unui mediu în care elevii și profesorii să poată beneficia de instituții de învățământ care să reprezinte comunități de învățare. Cu toate acestea, în puține țări se impune obligativitatea formării la locul de muncă a directorilor instituțiilor de învățământ.

2.2.3.   Dezvoltarea procedeelor de evaluare și apreciere

Există din ce în ce mai multe dovezi în favoarea contribuției aduse de evaluare la învățarea eficientă și la îmbunătățirea motivației.

Standardele minime și evaluările centralizate sunt utilizate în prezent în majoritatea țărilor pentru a evalua dobândirea competențelor-cheie într-un mod comparabil, cel puțin în privința învățământului general.

Cu toate acestea, majoritatea metodelor actuale de evaluare pun un accent puternic pe cunoștințe și memorizare și nu utilizează în mod suficient dimensiunea aptitudinilor și atitudinilor esențiale a competențelor-cheie. De asemenea, evaluarea competențelor-cheie transversale și evaluarea în contextul activităților transdisciplinare par a fi o provocare deosebită. Experiența țărilor care utilizează metodologii complementare precum evaluarea inter pares, portofoliile de competențe, planurile individuale de evaluare a învățării și/sau a instituției de învățământ și evaluările bazate pe proiecte ar trebui să fie analizate și utilizate drept bază.

2.3.   Sunt necesare mai multe acțiuni privind alfabetizarea și categoriile defavorizate

Un nivel corespunzător de alfabetizare reprezintă baza pentru dobândirea competențelor-cheie și pentru învățarea de-a lungul vieții și, prin urmare, acesta trebuie asigurat de la o vârstă cât mai fragedă. Prin urmare, o permanentă sursă majoră de preocupări o reprezintă deteriorarea nivelului de performanță în privința abilității de a citi în comparație cu obiectivul comunitar stabilit pentru anul 2010. Nivelul scăzut de alfabetizare, în special în rândul băieților și al migranților, reprezintă un obstacol important în calea perspectivelor de angajare și de bunăstare ale acestora. Cu toate că în majoritatea țărilor se aplică măsuri speciale menite să sprijine alfabetizarea, este clar faptul că este necesară adoptarea unor măsuri mai eficace la nivel național.

În timp ce obiectivul comunitar stabilit pentru anul 2010 este de a reduce cu 20 % ponderea tinerilor în vârstă de 15 ani cu dificultăți de citire, acest procent a crescut, de fapt, de la 21,3 % în anul 2000 la 24,1 % în anul 2006 (9). Performanțele elevilor din familii migrante în privința citirii, matematicii și științelor sunt mai slabe decât cele ale elevilor autohtoni (date PISA).

O tendință clară este abordarea mai personalizată a învățării în cazul elevilor din categoriile defavorizate. Aceasta este însoțită, adesea, de acțiuni care vizează sprijinirea elevilor care se confruntă cu probleme de alfabetizare (inclusiv a migranților) și a celor cu cerințe educaționale speciale, sau a elevilor care se confruntă cu riscul abandonului școlar. Cu toate acestea, se pare că din rapoartele naționale reiese faptul că progresele înregistrate sunt lente, iar combaterea dezavantajării rămâne o provocare importantă. Există o distincție clară între țările care susțin integrarea elevilor cu nevoi speciale în sistemul tradițional de învățământ și cele care susțin separarea acestora de sistemul tradițional: procentul elevilor cu nevoi speciale care urmează cursuri predate într-un mediu pedagogic distinct în comparație cu numărul total de elevi care urmează sistemul obligatoriu de învățământ este între 0,01 % și 5,1 % (media UE: 2,1 %).

Programele care au drept obiectiv dobândirea de la o vârstă fragedă a competențelor de bază, în special în ceea ce privește citirea și calcularea, sunt din ce în ce mai prezente în strategiile din majoritatea țărilor. În unele cazuri, acestea sunt completate de identificarea sistematică rapidă a dificultăților de învățare și, ulterior, prin acordarea unui sprijin menit să îi ajute pe elevi să nu rămână în urmă la învățătură sau de programe care au drept scop suscitarea interesului elevilor pentru materii precum limbile străine, matematica sau științele.

În timp ce măsurile specifice menite să răspundă nevoilor grupurilor defavorizate sunt adoptate în mod obișnuit, unele țări au creat cadre legislative globale atât pentru studenții și elevii obișnuiți, cât și pentru grupurile-țintă speciale, inclusiv legislație privind drepturile acestora.

2.4.   Necesitatea consolidării competențelor-cheie în cadrul VET și a învățământului pentru adulți

VET se axează, în mod tradițional, mai mult pe competențe decât învățământul general. Cu toate acestea, gama completă a competențelor-cheie, astfel cum a fost definită în cadrul european, este mai puțin abordată în mod sistematic în cadrul sistemelor VET din majoritatea țărilor decât în cadrul învățământului general. În special, ar trebui să se acorde mai multă atenție comunicării în limbi străine și gamei complete a competențelor-cheie transversale, care devin din ce în ce mai importante în perspectiva evoluției cererii de pe piața forței de muncă și a nevoilor societale. Provocarea constă în programa școlară, în metodele de predare și învățare, precum și în pregătirea cadrelor didactice și a formatorilor VET.

Majoritatea țărilor subliniază importanța unui sistem eficace de învățământ pentru adulți. Scopul este de a transmite adulților competențe mai adecvate pieței forței de muncă, de a favoriza integrarea socială și pregătirea pentru îmbătrânirea activă.

S-au înregistrat progrese în privința creșterii participării adulților la educație și formare profesională, dar aceste progrese nu sunt suficiente pentru a realiza obiectivul de 12,5 % stabilit pentru anul 2010. În anul 2008, 9,5 % dintre europenii cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani participaseră la un curs de formare profesională în cursul celor patru săptămâni dinaintea anchetei, iar probabilitatea ca un adult cu înaltă calificare să participe la un curs de formare profesională era de cinci ori mai ridicată decât în cazul persoanelor cu un nivel scăzut de calificare.

77 de milioane de europeni cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani (aproape 30 %) au absolvit, cel mult, primul ciclu de învățământ secundar.

Printre măsurile menite să sprijine dobândirea competențelor-cheie în rândul adulților se numără elaborarea și revizuirea actelor legislative, îmbunătățirea predării și a gestionării cursurilor de formare, precum și măsuri specifice de finanțare. Conform Planului de acțiune privind învățarea în rândul adulților (10), se acordă atenție alfabetizării, limbilor străine și competențelor digitale în special în rândul adulților cu nivel scăzut de calificare și/sau șomeri și în rândul imigranților. Programele „a doua șansă” care permit obținerea unei diplome de absolvire a învățământului secundar, sunt des întâlnite. De asemenea, citirea și calcularea sunt incluse uneori în cursurile de formare profesională. Combinarea unor astfel de măsuri cu orientarea și recunoașterea învățământului formal, non-formal și informal reprezintă cheia succesului.

Cu toate acestea, în cazul învățământului pentru adulți este important, de asemenea, ca învățământul și formarea profesională pentru adulți să acopere întreaga gamă a competențelor-cheie, mai curând decât să se concentreze pe competențe individuale precum alfabetizarea sau aptitudinile profesionale. De asemenea, acestea ar trebui să se adreseze tuturor adulților, indiferent de nivelul de calificare al acestora, inclusiv persoanelor cu un nivel scăzut de calificare, adulților cu cerințe educaționale speciale și persoanelor în vârstă. Competențele cadrelor didactice specializate în învățământul pentru adulți ar trebui să fie actualizate în consecință.

3.   STRATEGII ȘI INSTRUMENTE DE ÎNVĂȚARE DE-A LUNGUL VIEȚII

3.1.   Învățarea de-a lungul vieții, un concept consacrat

Toate statele membre ale UE recunosc învățarea de-a lungul vieții drept un factor-cheie pentru creștere, inserția profesională și incluziunea socială. Un aspect important în acest sens este nivelul de participare a persoanelor cu vârste cuprinse între 4 și 64 de ani la educație și formare profesională, acest nivel fiind în creștere în aproape toate țările Uniunii Europene (11).

În majoritatea țărilor s-au adoptat strategii explicite de învățare de-a lungul vieții. S-au depus eforturi deosebite în vederea elaborării de instrumente menite să sprijine flexibilitatea căilor de predare între părți diferite ale sistemelor de educație și formare profesională.

Punerea în aplicare a cadrului european al calificărilor (CEC) intră într-o etapă crucială. În majoritatea țărilor se înregistrează progrese semnificative în privința elaborării cadrelor naționale ale calificărilor, care să acopere toate nivelurile și tipurile de educație și formare profesională și în privința conformării cadrelor naționale cu CEC până în anul 2010. Acest proces este legat de utilizarea mai extinsă a rezultatelor învățării pentru definirea și descrierea calificărilor și a validării învățării non-formale și informale.

S-au adoptat, de asemenea, măsuri de dezvoltare suplimentară a sistemelor de orientare de-a lungul vieții, în special pentru adulți. Cu toate acestea, este încă necesară o mai bună coordonare a diferitelor sisteme de orientare pentru a-i ajuta pe tineri să-și completeze educația și formarea și pentru a facilita inserția acestora pe piața forței de muncă.

3.2.   Punerea în aplicare rămâne o provocare

Punerea în aplicare și dezvoltarea strategiilor de învățare de-a lungul vieții rămân o provocare majoră. Strategiile sunt coerente și cuprinzătoare numai în anumite cazuri, iar unele dintre acestea încă se axează pe anumite sectoare sau grupuri-țintă mai curând decât pe întregul ciclu de viață. Pentru a fi eficace, aceste strategii trebuie să acopere perioade de timp suficient de lungi, să ofere oportunități pentru toate vârstele și să fie revizuite și dezvoltate în permanență. Pentru a spori relevanța și impactul acestora și pentru a motiva persoanele să participe la procesul de învățare, este necesară o implicare mai activă a părților interesate și o mai bună cooperare cu sectoarele de politici, altele decât cel al educației și formării profesionale. Un aspect-cheie în contextul crizei economice actuale îl reprezintă lipsa unor mecanisme adecvate care să permită alocarea strategică a resurselor limitate, precum și luarea în considerare a noilor cerințe în materie de competențe.

4.   EDUCAȚIA ȘI FORMAREA PROFESIONALĂ

4.1.   Atractivitatea și calitatea sunt pe ordinea de zi

Principalul obiectiv al procesului de la Copenhaga – sporirea atractivității și calității sistemelor VET – este în curs de concretizare, în mod special prin punerea în aplicare a unor sisteme de asigurare a calității conforme cu Cadrul european de referință pentru asigurarea calității pentru educație și formare profesională (12), adoptat recent. Aceasta este o prioritate pentru majoritatea statelor membre ale UE. Se pune un accent deosebit pe dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a formatorilor VET. Țările utilizează din ce în ce mai mult modulele pentru a spori flexibilitatea VET, precum și gradul de conformitate cu cerințele în materie de învățare ale persoanelor și ale întreprinderilor.

4.2.   Nevoia de ameliorare a relevanței VET

Astfel cum se precizează în inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, încă mai persistă provocări majore. Se preconizează că decalajul dintre nivelul competențelor și cerințele în materie de locuri de muncă se va accentua până în anul 2020 în cazul în care sistemele VET nu pot răspunde mai rapid la creșterea preconizată a cerințelor în materie de calificare și competențe.

Pentru a spori gradul de adecvare între VET și nevoile pieței forței de muncă, formarea profesională completează din ce în ce mai mult formarea în cadrul școlar. Unele țări care nu au o tradiție puternică în aceste domenii stabilesc noi programe de stagiatură și dezvoltă cooperări cu partenerii sociali în vederea planificării și a actualizării VET. Cu toate acestea, pentru ca VET să se poată adapta la nevoile aflate în evoluție ale pieței forței de muncă, sunt esențiale relații și mai strânse cu mediul profesional, precum și o extindere a învățării la locul de muncă. Sunt necesare, de asemenea, mai multe eforturi pentru elaborarea unor instrumente eficace de anticipare a cerințelor în materie de competențe.

Cu toate că se acordă din ce în ce mai multă atenție deschiderii de noi căi între VET și învățământul superior, este necesară înregistrarea unor progrese mai rapide. Persoanele care urmează cursuri VET încă au nevoie de perspective de calificare și oportunități de mobilitate mai atractive, precum și de un sprijin mai eficient prin intermediul orientării și al predării limbilor străine.

5.   MODERNIZAREA ÎNVĂȚĂMÂNTULUI SUPERIOR

5.1.   Progrese realizate în privința îmbunătățirii accesului la învățământul superior și a diversificării finanțării

Responsabilii politici realizează din ce în ce mai mult faptul că posibilitatea acordată persoanelor care nu au frecventat formele tradiționale de învățământ de a avea acces la învățământul superior este esențială pentru învățarea de-a lungul vieții. Majoritatea țărilor au adoptat măsuri de sporire a gradului de participare a studenților care provin dintr-un mediu socioeconomic modest, inclusiv prin acordarea de stimulente financiare.

24 % din populația adultă a Europei (25-64 ani) sunt absolvenți ai învățământului superior (și anume, de nivel terțiar), fapt care plasează Europa cu mult în urma Statelor Unite ale Americii sau a Japoniei, cu un procent de 40 %.

Diversificarea fluxurilor de finanțare în cazul instituțiilor de învățământ superior crește, sursa predominantă fiind taxele de înscriere. Contractele bazate pe rezultate și concurența dintre instituțiile de învățământ superior, inclusiv în privința finanțării publice, sunt, de asemenea, în creștere.

5.2.   Finanțarea și concretizarea învățării de-a lungul vieții rămân problematice

Creșterea investițiilor din surse private și publice rămâne o provocare, mai ales în contextul unei crize economice. Inițiativele din unele state membre ale UE în privința creșterii resurselor și a orientării acestora către investițiile în învățământul superior sunt binevenite; ar trebui să se continue diversificarea în vederea mobilizării de fonduri suplimentare. Ar trebui sporită eficiența investițiilor prin consolidarea mecanismelor de asigurare a calității, sprijinite de cooperarea consolidată, astfel cum se prevede în cadrul strategic „EF 2020”.

Rigiditatea structurală și culturală continuă să reprezinte bariera cea mai însemnată în calea consolidării rolului avut de învățământul superior în dezvoltarea profesională sau personală continuă a celor care se află deja în câmpul muncii. Instituțiile de învățământ superior ar trebui să primească stimulente pentru a elabora programe de studiu și forme de frecventare mai flexibile și pentru a extinde validarea formelor de învățământ frecventate anterior. Învățământul superior ar trebui să fie strâns asociat elaborării de cadre naționale ale calificărilor.

Sporirea autonomiei universităților și îmbunătățirea gestionării și a responsabilizării instituțiilor sunt cruciale pentru a permite acestora să se deschidă tuturor elevilor și studenților, în special celor care nu au urmat sistemul tradițional de învățământ și să-și diversifice sursele de venit. Parteneriatele universități-întreprinderi (13) pot crea condiții adecvate pentru sporirea participării întreprinderilor la finanțarea învățământului superior și – conform inițiativei „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” – pot ajuta universitățile să elaboreze programe de studiu și calificări care să fie mai relevante pentru competențele necesare pieței forței de muncă și studenților (14).

6.   DIRECȚII DE DEZVOLTARE VIITOARE

6.1.   Stimularea cooperării în Uniunea Europeană – punerea în aplicare a noului cadru strategic

Prezentul raport comun pentru anul 2010 evidențiază progrese în unele domenii importante și arată modul în care cooperarea europeană a contribuit la reformele naționale (15). În același timp, acesta identifică provocări majore, în special în legătură cu punerea în aplicare completă a cadrului de competențe-cheie și cu îmbunătățirea deschiderii și a relevanței educației și a formării profesionale, care necesită mai multe acțiuni politice la nivel european și național.

Cadrul strategic EF 2020 prevede o modalitate de soluționare a acestor provocări: monitorizarea acestora ar trebui să se înscrie în domeniile prioritare de activitate care sunt prevăzute în mod special în primul ciclu de activitate a EF 2020 din perioada 2009-2011, în contextul punerii în aplicare a inițiativei „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” și a Strategiei UE pentru tineret (16).

6.2.   Competențe-cheie pentru toți datorită învățării de-a lungul vieții

Multe țări realizează reforme ale programei de studiu bazate în mod explicit pe cadrul competențelor-cheie, în special în domeniul școlar. Cu toate acestea, este necesar să se elaboreze și să se pună în aplicare la o scară mai largă abordări inovatoare privind predarea și învățarea, pentru a se asigura accesul fiecărui cetățean la oportunități de înaltă calitate pentru învățarea de-a lungul vieții.

| — | Sunt necesare mai multe eforturi pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie de către persoanele care se confruntă cu riscul rezultatelor nesatisfăcătoare la învățătură și al excluderii sociale. Este necesară o mai bună coordonare a eforturilor depuse până în prezent cu scopul de a asigura fonduri suplimentare pentru elevii și studenții din categoriile defavorizate, de a acorda sprijin pentru includerea cerințelor speciale în materie de învățare în învățământul general sau de a adopta măsuri menite să prevină abandonul școlar de la o vârstă fragedă. Numărul din ce în ce mai mare al persoanelor cu un nivel scăzut de alfabetizare reprezintă motivul cel mai important de preocupare. Sunt necesare acțiuni cuprinzătoare atât la nivel național, cât și la nivel european, care să vizeze toate nivelurile de învățare începând de la învățământul preșcolar și până la VET și învățământul pentru adulți. |
| --- | --- |

—

Sunt necesare mai multe eforturi pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie de către persoanele care se confruntă cu riscul rezultatelor nesatisfăcătoare la învățătură și al excluderii sociale. Este necesară o mai bună coordonare a eforturilor depuse până în prezent cu scopul de a asigura fonduri suplimentare pentru elevii și studenții din categoriile defavorizate, de a acorda sprijin pentru includerea cerințelor speciale în materie de învățare în învățământul general sau de a adopta măsuri menite să prevină abandonul școlar de la o vârstă fragedă. Numărul din ce în ce mai mare al persoanelor cu un nivel scăzut de alfabetizare reprezintă motivul cel mai important de preocupare. Sunt necesare acțiuni cuprinzătoare atât la nivel național, cât și la nivel european, care să vizeze toate nivelurile de învățare începând de la învățământul preșcolar și până la VET și învățământul pentru adulți.

| — | Sunt necesare, de asemenea, mai multe acțiuni de elaborare a unor metode de predare și evaluare conforme cu abordarea bazată pe competențe. Statele membre și Comisia vor consolida lucrările în cadrul strategiei EF 2020 pentru a soluționa aceste chestiuni. Învățarea ar trebui să asigure persoanelor care studiază nu numai cunoștințe, ci și aptitudinile și atitudinile relevante. Sunt necesare eforturi deosebite pentru competențele-cheie transversale care sunt esențiale pentru creșterea nivelului de creativitate și inovare și pentru succesul în muncă și în societate, în general. |
| --- | --- |

—

Sunt necesare, de asemenea, mai multe acțiuni de elaborare a unor metode de predare și evaluare conforme cu abordarea bazată pe competențe. Statele membre și Comisia vor consolida lucrările în cadrul strategiei EF 2020 pentru a soluționa aceste chestiuni. Învățarea ar trebui să asigure persoanelor care studiază nu numai cunoștințe, ci și aptitudinile și atitudinile relevante. Sunt necesare eforturi deosebite pentru competențele-cheie transversale care sunt esențiale pentru creșterea nivelului de creativitate și inovare și pentru succesul în muncă și în societate, în general.

| — | Dezvoltarea profesională continuă a tuturor cadrelor didactice, formatorilor și directorilor instituțiilor de învățământ școlar trebuie să le asigure acestora competențele pedagogice și celelalte competențe necesare pentru asumarea noilor atribuții care derivă din această abordare. Este esențial, de asemenea, să se îmbunătățească și să se sprijine mai bine gradul de atractivitate al profesiei de învățător sau cadru didactic. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea profesională continuă a tuturor cadrelor didactice, formatorilor și directorilor instituțiilor de învățământ școlar trebuie să le asigure acestora competențele pedagogice și celelalte competențe necesare pentru asumarea noilor atribuții care derivă din această abordare. Este esențial, de asemenea, să se îmbunătățească și să se sprijine mai bine gradul de atractivitate al profesiei de învățător sau cadru didactic.

| — | Este necesar să se dezvolte competențele necesare în vederea continuării studiilor și inserției pe piața forței de muncă, care sunt, adesea, intercorelate. Aceasta presupune dezvoltarea suplimentară a abordării bazate pe competențele-cheie dincolo de sectorul școlar, în învățământul pentru adulți și în VET corelat cu procesul de la Copenhaga, și asigurarea unor rezultate ale învățământului superior care să fie mai relevante pentru nevoile pieței forței de muncă. De asemenea, aceasta presupune elaborarea unor modalități de evaluare și înregistrare a competențelor transversale, a aptitudinilor și atitudinilor care sunt relevante pentru accesul la piața forței de muncă și la continuarea studiilor. Trebuie elaborat un „limbaj” comun care să creeze legătura între domeniul educației/formării profesionale și cel al muncii pentru a facilita înțelegerea de către cetățeni și angajatori a modului în care competențele-cheie și rezultatele învățării sunt relevante pentru sarcini și ocupații. Aceasta ar facilita și mai mult mobilitatea profesională și geografică a cetățenilor. |
| --- | --- |

—

Este necesar să se dezvolte competențele necesare în vederea continuării studiilor și inserției pe piața forței de muncă, care sunt, adesea, intercorelate. Aceasta presupune dezvoltarea suplimentară a abordării bazate pe competențele-cheie dincolo de sectorul școlar, în învățământul pentru adulți și în VET corelat cu procesul de la Copenhaga, și asigurarea unor rezultate ale învățământului superior care să fie mai relevante pentru nevoile pieței forței de muncă. De asemenea, aceasta presupune elaborarea unor modalități de evaluare și înregistrare a competențelor transversale, a aptitudinilor și atitudinilor care sunt relevante pentru accesul la piața forței de muncă și la continuarea studiilor. Trebuie elaborat un „limbaj” comun care să creeze legătura între domeniul educației/formării profesionale și cel al muncii pentru a facilita înțelegerea de către cetățeni și angajatori a modului în care competențele-cheie și rezultatele învățării sunt relevante pentru sarcini și ocupații. Aceasta ar facilita și mai mult mobilitatea profesională și geografică a cetățenilor.

6.3.   Extinderea metodei parteneriatului

Pentru a îmbunătăți competențele cetățenilor și, astfel, pentru a-i pregăti mai bine pentru viitor, sistemele de educație și formare profesională trebuie să se deschidă și mai mult și să devină mai relevante pentru lumea exterioară.

| — | Parteneriatele între instituțiile de învățământ și de formare profesională precum și părțile interesate externe, în special din domeniul muncii, ar trebui consolidate la toate nivelurile. Astfel de parteneriate ar reuni profesioniștii din domeniul educației și al formării profesionale, întreprinderile, organismele societății civile, autoritățile naționale și regionale, oferindu-le o agendă comună în perspectiva învățării de-a lungul vieții. Parteneriatele ar crea, de asemenea, noi oportunități de mobilitate în scopul studiilor. |
| --- | --- |

—

Parteneriatele între instituțiile de învățământ și de formare profesională precum și părțile interesate externe, în special din domeniul muncii, ar trebui consolidate la toate nivelurile. Astfel de parteneriate ar reuni profesioniștii din domeniul educației și al formării profesionale, întreprinderile, organismele societății civile, autoritățile naționale și regionale, oferindu-le o agendă comună în perspectiva învățării de-a lungul vieții. Parteneriatele ar crea, de asemenea, noi oportunități de mobilitate în scopul studiilor.

| — | Sunt necesare mai multe stimulente pentru a încuraja instituțiile din învățământul superior să extindă accesul pentru persoanele care nu au frecventat formele tradiționale de învățământ și pentru grupurile defavorizate, inclusiv prin parteneriate cu părțile interesate din alte domenii. |
| --- | --- |

—

Sunt necesare mai multe stimulente pentru a încuraja instituțiile din învățământul superior să extindă accesul pentru persoanele care nu au frecventat formele tradiționale de învățământ și pentru grupurile defavorizate, inclusiv prin parteneriate cu părțile interesate din alte domenii.

| — | Ar trebui să se ofere persoanelor care studiază oportunități mai multe și mai bune de a acumula experiență practică și de a intra în contact cu viața profesională, civică și culturală. În acest scop, formarea la locul de muncă, stagiile și programele de acțiuni bazate pe voluntariat ar trebui să aibă un rol mult mai important nu numai în VET și în învățământul pentru adulți, ci și în instituțiile de învățământ și în învățământul superior. |
| --- | --- |

—

Ar trebui să se ofere persoanelor care studiază oportunități mai multe și mai bune de a acumula experiență practică și de a intra în contact cu viața profesională, civică și culturală. În acest scop, formarea la locul de muncă, stagiile și programele de acțiuni bazate pe voluntariat ar trebui să aibă un rol mult mai important nu numai în VET și în învățământul pentru adulți, ci și în instituțiile de învățământ și în învățământul superior.

| — | Elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de învățare de-a lungul vieții ar trebui să implice părți interesate și furnizorii de cursuri de educație și formare profesională și să includă cooperarea cu sectoarele de politici, altele decât educația și formarea profesională. |
| --- | --- |

—

Elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de învățare de-a lungul vieții ar trebui să implice părți interesate și furnizorii de cursuri de educație și formare profesională și să includă cooperarea cu sectoarele de politici, altele decât educația și formarea profesională.

6.4.   Rolul educației și al formării profesionale în cadrul strategiei comunitare de după anul 2010 („UE 2020”)

Creșterile vizate cu privire la investițiile în educație și formare profesională sunt esențiale ca soluție pentru ieșirea din criza economică, la nivel național, cât și la nivel european, atât ca parte integrantă a reformelor structurale pe termen lung, cât și pentru a micșora impactul social imediat al acesteia. Mai mult ca niciodată, competitivitatea Europei pe piața mondială depinde de aptitudinile și capacitatea sa de inovare, precum și de tranziția rapidă la o economie cu emisii scăzute de carbon și bazată pe cunoaștere.

Trebuie consolidat rolul educației și formării profesionale în cadrul triunghiului cunoașterii. Inovarea și creșterea ar rămâne la un nivel scăzut în lipsa unei baze solide de cunoaștere, competențe și aptitudini care să promoveze talentul și creativitatea de la o vârstă fragedă și care să fie actualizate de-a lungul vieții adulte.

Învățarea de-a lungul vieții și mobilitatea asigurată prin educația și formarea profesională de înaltă calitate sunt esențiale pentru a permite persoanelor să dobândească aptitudinile care sunt relevante nu numai pentru piața forței de muncă, ci și pentru incluziunea socială și cetățenia activă. Cadrul strategic EF 2020, împreună cu inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, va juca un rol-cheie în soluționarea priorităților care se află în centrul viitoarei strategii „UE 2020”.

---

(1)  Cu sprijinul a două documente de lucru ale serviciilor Comisiei: 15897/09 ADD 1 (analiza punerii în aplicare la nivel european și național) și 16646/09 ADD 1 (Indicatori și criterii de referință 2009).

(2)  JO C 142, 14.6.2002, p. 1.

(3)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(4)  SEC(2009) 1598 și SEC(2009) 1616.

(5)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(6)  COM(2008) 868.

(7)  A se vedea nota de subsol 5.

(8)  OCDE 2009.

(9)  Rezultatele studiului PISA din 2009 vor fi disponibile în decembrie 2010.

(10)  COM(2007) 558 și JO C 140, 6.6.2008, p. 10.

(11)  A se vedea SEC(2009) 1616, capitolul 1, graficul 1.2.

(12)  JO C 155, 8.7.2009, p. 1.

(13)  COM(2009) 158.

(14)  A se vedea sondajul Eurobarometru nr. 260.

(15)  A se vedea, de asemenea, SEC(2009) 1598.

(16)  COM(2009) 200.

---

Comisia Europeană

| 6.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 117/8

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

5 mai 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2924 |
| JPY | yen japonez | 122,66 |
| DKK | coroana daneză | 7,4427 |
| GBP | lira sterlină | 0,85510 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6419 |
| CHF | franc elvețian | 1,4325 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,8165 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,878 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 276,83 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7067 |
| PLN | zlot polonez | 4,0320 |
| RON | leu românesc nou | 4,1713 |
| TRY | lira turcească | 1,9606 |
| AUD | dolar australian | 1,4250 |
| CAD | dolar canadian | 1,3280 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0374 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8014 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7904 |
| KRW | won sud-coreean | 1 453,21 |
| ZAR | rand sud-african | 9,8233 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,8223 |
| HRK | kuna croată | 7,2545 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 819,16 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1751 |
| PHP | peso Filipine | 58,178 |
| RUB | rubla rusească | 38,5110 |
| THB | baht thailandez | 41,790 |
| BRL | real brazilian | 2,2866 |
| MXN | peso mexican | 16,2789 |
| INR | rupie indiană | 58,0800 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2924

JPY

yen japonez

122,66

DKK

coroana daneză

7,4427

GBP

lira sterlină

0,85510

SEK

coroana suedeză

9,6419

CHF

franc elvețian

1,4325

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,8165

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,878

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

276,83

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7067

PLN

zlot polonez

4,0320

RON

leu românesc nou

4,1713

TRY

lira turcească

1,9606

AUD

dolar australian

1,4250

CAD

dolar canadian

1,3280

HKD

dolar Hong Kong

10,0374

NZD

dolar neozeelandez

1,8014

SGD

dolar Singapore

1,7904

KRW

won sud-coreean

1 453,21

ZAR

rand sud-african

9,8233

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,8223

HRK

kuna croată

7,2545

IDR

rupia indoneziană

11 819,16

MYR

ringgit Malaiezia

4,1751

PHP

peso Filipine

58,178

RUB

rubla rusească

38,5110

THB

baht thailandez

41,790

BRL

real brazilian

2,2866

MXN

peso mexican

16,2789

INR

rupie indiană

58,0800

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 6.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 117/9

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

2010/C 117/03

Ajutor nr.: XA 13/10

Stat membru: Italia

Regiune: Lombardia

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Temei legal:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 3 000 000 EUR/an

Valoarea maximă a ajutorului: Până la 50 % sau 80 % din costul primelor de asigurare, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Data punerii în aplicare: Începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: 5 ani

Până la 30 iunie 2014

Obiectivul ajutorului: Ajutoare pentru plata primelor de asigurare în vederea despăgubirii pierderilor generate de fenomenele meteorologice nefavorabile

Sectorul (sectoarele) în cauză: Producție vegetală

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Regione Lombardia – DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia – DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Adresa web: http://www.regione.lombardia.it, apoi faceți clic pe „Settori e politiche”, „Agricoltura”, „Argomenti”, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto”

Alte informații: Schema de ajutoare va fi aplicată adoptând aceleași modalități de finanțare, de instrumentare a cererilor și de acordare a ajutoarelor ca cele prevăzute de schema XA 396/08, deoarece cele două scheme se desfășoară în același mod. Regiunea intenționează să completeze cu resurse proprii eventualele alocări ministeriale inferioare celor prevăzute de legislație, cu scopul de a asigura menținerea efectului de stimulare inițial, garantând, în orice caz, nedepășirea pragului de ajutor prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Ajutor nr.: XA 37/10

Stat membru: Franța

Regiune: —

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Temei legal:

| — | articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei; |
| --- | --- |

—

articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei;

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 180 de milioane EUR din FNGCA (Fondul național de garantare în caz de calamități naturale) pe bază multianuală, însă nivelul cheltuielilor depinde de nivelul calamităților și deci este, prin natura sa, imprevizibil

Valoarea maximă a ajutorului: 35 %

Rata despăgubirii pentru daune variază în funcție de natura calamității și de producția afectată. În practică, rata despăgubirii de la FNGCA variază de la 12 % la 35 % din totalul pagubelor.

Data punerii în aplicare: Începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la sfârșitul anului 2010

Obiectivul ajutorului: Despăgubirea agricultorilor pentru pierderile cauzate de un fenomen meteorologic excepțional care a afectat în mod semnificativ producția agricolă și care poate fi considerat drept calamitate agricolă (sau calamitate naturală) în sensul articolului 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Atunci când se produce un fenomen meteorologic de amploare excepțională, prefectul departamentului respectiv dispune, dacă o consideră necesară, efectuarea unei investigații care să îi ofere informațiile necesare în legătură cu fenomenul care a cauzat sinistrul, și anume natura precisă și caracterul excepțional ale acestuia, precum și cu daunele constatate.

În baza misiunii de informare și a avizului emis de Comitetul departamental de expertiză pe care l-a reunit, prefectul solicită, dacă este cazul, recunoașterea caracterului de calamitate agricolă al sinistrului respectiv.

În urma analizei și a avizului Comitetului național al asigurărilor, ministrul agriculturii emite o hotărâre prin care se confirmă că o calamitate agricolă a afectat anumite bunuri bine precizate și o zonă precis delimitată.

Pentru ca o calamitate să fie recunoscută, este necesar ca zona și producția afectate să fi înregistrat o pierdere semnificativă față de termenul de referință calculat.

Acest termen de referință stabilit la nivel departamental și denumit „barem” în Codul rural corespunde randamentului mediu trienal calculat pe baza ultimilor cinci ani, din care se exclud valoarea cea mai ridicată și valoarea cea mai scăzută. Prețurile care figurează în barem sunt cele observate la nivel local pentru cultura respectivă în cadrul anului agricol anterior celui în care s-a elaborat baremul.

FNGCA acordă despăgubiri, în limita bugetului disponibil, pentru fiecare exploatație, numai dacă pierderile la nivelul producției calculate la nivelul exploatației sunt mai mari de 30 % sau de 42 % dacă producția beneficiază de un ajutor cuplat PAC. Din totalul pierderilor eligibile pentru despăgubire se scad sumele primite în cadrul unui sistem de asigurare, precum și costurile neefectuate din cauza calamității naturale.

Despăgubirea este plătită direct producătorului care a suferit pagubele.

Din lista bunurilor care pot face obiectul unei despăgubiri în urma unor calamități naturale se exclud clădirile agricole care pot fi asigurate. De asemenea, se exclud de la despăgubiri de orice fel sectoarele despre care se știe că pot fi asigurate, și anume sectoarele pentru care există o ofertă de asigurare adecvată.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Toate exploatațiile agricole, cu excepția marilor întreprinderi, care asigură producția primară de fructe, legume, viță-de-vie, furaje, plante parfumate, aromatice și medicinale și culturi industriale.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles – Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles – Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Adresa web: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(la: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 45/10

Stat membru: Republica Federală Germania

Regiune: Freistaat Bayern

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Temei legal:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 1,5 milioane EUR (finanțate din cotizațiile crescătorilor de animale la Fondul bavarez pentru epizootii)

Valoarea maximă a ajutorului: Până la 100 %

Data punerii în aplicare: Subvenție anuală în derulare

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Din prima zi după data notificării până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Ajutoare de combatere a epizootiilor în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Costurile vaccinurilor și cele de vaccinare împotriva bolii limbii albastre la bovine și ovine în Bavaria vor fi rambursate conform articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006. Obiectivul rambursării este creșterea disponibilității de vaccinare a crescătorilor de animale și de a vaccina un procent cât mai semnificativ din șeptelurile bavareze de bovine și ovine. Șeptelurile vor primi astfel cea mai bună protecție posibilă împotriva bolii limbii albastre care este clasificată ca boală epizootică în lista OIE și în anexa la Decizia 90/424/CEE.

Ajutorul va fi acordat în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 pentru compensarea parțială a crescătorilor de bovine din regiunile indemne de BHV-1 (regiunile bavareze listate în anexa II la Decizia 2004/558/CE) pentru pierderile de venituri datorate obligațiilor de carantină în baza Deciziei Comisiei din 15 iulie 2004 de punere în aplicare a Directivei 64/432/CEE a Consiliului privind garanțiile suplimentare pentru schimburile intracomunitare cu bovine în ceea ce privește rinotraheita infecțioasă bovină și aprobarea programelor de eradicare prezentate de anumite state membre (2004/558/CE). Acesta va mări eficacitatea măsurilor de carantină și va garanta că regiunile recunoscute indemne de BHV-1 rămân necontaminate. BHV-1 este o boală de origine animală din lista OIE care produce pierderi însemnate în agricultură și împotriva căreia Bavaria luptă cu perseverență.

Beneficiarii sunt întreprinderi mici și mijlocii în sensul Regulamentului (CE) nr. 1857/2006.

Ajutoarele nu implică măsuri ale căror costuri, conform legislației comunitare, trebuie să fie suportate de exploatațiile agricole înseși.

Ajutoarele prevăzute la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 nu se acordă sub formă de plăți directe către exploatațiile agricole, ci sub formă de servicii subvenționate. Fondul bavarez pentru epizootii (Bayerische Tierseuchenkasse) suportă cheltuielile pentru servicii și le achită prestatorilor de servicii. Intensitatea brută a ajutoarelor nu va depăși 100 %. Serviciile se referă la costurile de cumpărare ale vaccinului împotriva bolii limbii albastre.

Ajutoarele în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 servesc la diminuarea pierderilor de venituri datorate obligațiilor de carantină a bolii epizootice BHV-1. Nici în acest caz, valoarea brută a ajutoarelor nu va depăși 100 %.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Crescătorii (ferme) de bovine și ovine din Bavaria

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-mail: info@btsk.de

Adresa web: În ceea ce privește temeiurile juridice:

Tierseuchengesetz:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

În ceea ce privește sistemul de ajutoare:

3. Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Alte informații: —

Ajutor nr.: XA 52/10

Stat membru: Republica Federală Germania

Regiune: Brandenburg

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Temei legal: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Ajutorul anual total de 350 000 EUR (finanțat prin contribuțiile proprietarilor de animale și prin Fondul bavarez pentru epizootii a landului Brandenburg, precum și din resursele acestuia)

Valoarea maximă a ajutorului: 100 % din costurile vaccinului

Nu se va depăși intensitatea maximă, de 100 %, a ajutoarelor. Nu se vor efectua plăți directe către proprietarii animalelor, costurile fiind plătite direct furnizorului de servicii.

Data punerii în aplicare: După data primirii de la Comisie a confirmării de primire împreună cu numărul de identificare, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 din 1 martie 2010

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2013

Obiectivul ajutorului: Exceptarea are la bază articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Obiectivul măsurii este de a compensa costurile pentru vaccinurile destinate bovinelor, ovinelor și caprinelor împotriva serotipului 8 al virusului bolii limbii albastre.

Nu se vor efectua plăți directe către beneficiari; ajutoarele se vor acorda sub formă de servicii subvenționate.

În mod special, trebuie menționat că se vor respecta dispozițiile articolului 10 alineatele (6) și (8) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Măsura este legată de prevenirea bolii limbii albastre și, prin urmare, este compatibilă cu piața comună în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură, creșterea animalelor

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-mail: info@tsk-BB.de

Adresa web:

| — | Tierseuchengesetz (legea privind bolile animalelor)
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz (legea privind bolile animalelor)

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Alte informații: —

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 6.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 117/13

---

AJUTOR DE STAT – REPUBLICA SLOVACĂ

Ajutor de stat C 5/10 (ex NN 48/09 și ex N 485/09) – Împrumut acordat de autoritățile slovace societății Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 117/04

Prin scrisoarea din data de 24 februarie 2010, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Republicii Slovace decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1) privind măsura menționată anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Republicii Slovace. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

PROCEDURA

La data de 21 aprilie 2009, Comisia a primit o plângere de la o terță persoană cu privire la un împrumut de 166 de milioane de euro acordat de către autoritățile slovace societății Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) la data de 6 aprilie 2009, prin Decretul guvernamental nr. 173 din 4 martie 2009 (2). În urma contactelor care au avut loc între Comisie și autoritățile slovace, autoritățile slovace au confirmat existența împrumutului, susținând că împrumutul a fost acordat în condiții de piață și, în consecință, nu constituie ajutor de stat. În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, autoritățile slovace au notificat măsura la data de 10 august 2009, din rațiuni de securitate juridică.

DESCRIEREA MĂSURII

Scadența împrumutului este la zece ani, cu o perioadă de grație pentru rambursarea capitalului în primii doi ani. Rata dobânzii aferente împrumutului a fost stabilită la rata Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR) 6 luni, la care se adaugă o marjă de 3,2 % pe an, calculată utilizând convenția actual/360. Împrumutul era destinat finanțării salariilor și a altor costuri de personal, a cheltuielilor legate de utilizarea infrastructurii feroviare și a cheltuielilor financiare.

EVALUARE

În ceea ce privește calificarea acestei măsuri drept ajutor, Comisia nu are certitudinea că Republica Slovacă, în acordarea împrumutului menționat, a acționat ca un investitor prudent, care are o politică structurală, globală sau sectorială, ghidată de perspective de rentabilitate pe termen mai lung. Ca urmare, Comisia se întreabă dacă măsura în discuție nu conferă societății ZSSK Cargo un avantaj economic de care nu ar fi beneficiat în condiții normale de piață și, în consecință, dacă măsura în cauză nu încorporează elemente de ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Evaluarea Comisiei are la bază situația financiară a întreprinderii, precum și condițiile și împrejurările în care a fost acordat împrumutul menționat.

Comisia are de asemenea îndoieli cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă. Comisia a evaluat împrumutul menționat având în vedere articolele 107 alineatul (3) literele (b) și (c) din TFUE și, în special, Cadrul comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (3), Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (4) și Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat acordate întreprinderilor feroviare (5). Ca urmare a evaluării sale și bazându-se pe informațiile de care dispune, Comisia își exprimă îndoiala cu privire la faptul că măsura poate fi declarată compatibilă cu piața internă în conformitate cu liniile directoare menționate.

TEXTUL SCRISORII

„Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.” |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”

---

(1)  Începând cu data de 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107, respectiv 108 din TFUE. Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, referirile la articolele 107 si 108 din TFUE vor fi înțelese ca referiri la articolele 87, respectiv 88 din Tratatul CE, după caz.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

3

(4)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

4

(5)  JO C 184, 22.7.2008, p. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 117/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 117/05

| 1. | La data de 28 aprilie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 22 din Regulamentul nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP”, Elveția), aparținând Grupului Syngenta AG (Elveția) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra unei părți din activele întreprinderii Monsanto („Monsanto”, SUA), care au drept obiect activitatea desfășurată la nivel mondial de Monsanto în domeniul semințelor hibride de floarea-soarelui („Monsanto's sunflower seed business”), prin achiziționare de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 28 aprilie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 22 din Regulamentul nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP”, Elveția), aparținând Grupului Syngenta AG (Elveția) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra unei părți din activele întreprinderii Monsanto („Monsanto”, SUA), care au drept obiect activitatea desfășurată la nivel mondial de Monsanto în domeniul semințelor hibride de floarea-soarelui („Monsanto's sunflower seed business”), prin achiziționare de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Syngenta CP: aceasta desfășoară activități în domeniul agroindustrial. Syngenta CP dezvoltă, produce și comercializează produse agrochimice, în special produse și semințe destinate protejării culturilor, inclusiv semințe de floarea-soarelui și produse pentru tratamentul semințelor de floarea-soarelui; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Syngenta CP: aceasta desfășoară activități în domeniul agroindustrial. Syngenta CP dezvoltă, produce și comercializează produse agrochimice, în special produse și semințe destinate protejării culturilor, inclusiv semințe de floarea-soarelui și produse pentru tratamentul semințelor de floarea-soarelui;

| — | în cazul întreprinderii Monsanto: activitatea acesteia în domeniul semințelor de floarea-soarelui constă în active legate de activitatea desfășurată la nivel mondial de Monsanto în domeniul semințelor hibride de floarea-soarelui. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Monsanto: activitatea acesteia în domeniul semințelor de floarea-soarelui constă în active legate de activitatea desfășurată la nivel mondial de Monsanto în domeniul semințelor hibride de floarea-soarelui.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---