# Uradni list C 117/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.117.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 117 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 536. maj 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.117.slv

Uradni list

Evropske unije

C 117

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 536. maj 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2010/C 117/01 | Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 | 1 |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 117/02 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 117/03 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2010/C 117/01

Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010

1

Evropska komisija

2010/C 117/02

Menjalni tečaji eura

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 117/03

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

9

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 117/04 | Državna pomoč – Slovaška republika – Državna pomoč C 5/10 (ex NN 48/09 in ex N 485/09) – Javno posojilo, odobreno podjetju Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 117/04

Državna pomoč – Slovaška republika – Državna pomoč C 5/10 (ex NN 48/09 in ex N 485/09) – Javno posojilo, odobreno podjetju Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 6.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 117/1

---

Skupno poročilo Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (1)

2010/C 117/01

1.   UVOD

Izobraževanje in usposabljanje sta bistvena za lizbonsko agendo za rast in delovna mesta in ključni element njenega nadaljevanja do leta 2020. Za rast in delovna mesta ter pravičnost in socialno vključenost pa je odločilno doseči dobro delujoč trikotnik znanja, ki povezuje izobraževanje, raziskave in inovacije, ter vsem državljanom pomaga izboljšati njihovo znanje in spretnosti. Zaradi gospodarske recesije so ti dolgoročni izzivi še bolj pomembni. Obstaja močan pritisk na javne in zasebne proračune, obstoječa delovna mesta izginjajo, za nova pa se pogosto zahteva drugačno znanje in spretnosti na višji ravni. Sistemi izobraževanja in usposabljanja bi morali zato postati veliko bolj odprti in bolje ustrezati potrebam državljanov, trga dela in celotne družbe.

Od leta 2002 (2) sodelovanje pri politikah izobraževanja in usposabljanja na evropski ravni zagotavlja dragoceno podporo izobraževalnim reformam posameznih držav in je prispevalo k mobilnosti udeležencev in izvajalcev. Ob polnem upoštevanju pristojnosti držav članic za njihove izobraževalne sisteme je Svet na podlagi tega pristopa maja 2009 podprl strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (3).

To 4. skupno poročilo se osredotoča na napredek pri doseganju dogovorjenih ciljev za izobraževanje in usposabljanje v obdobju 2007–2009. Temelji na podrobni oceni nacionalnih poročil in doseganja niza kazalnikov in referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti („meril uspešnosti“) (4). Najbolj je poudarjeno izvajanje priporočila o ključnih kompetencah iz leta 2006 (5). Obenem pa prinaša pregled razvoja nacionalnih strategij vseživljenjskega učenja in reform, ki naj bi zagotovile večjo privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja in zaradi katerih naj bi to izobraževanje in usposabljanje bolje ustrezalo potrebam trga dela, ter reform za posodobitev visokega šolstva.

Poročilo upošteva tudi na novo ugotovljene izzive, zlasti tiste, ki so povezani s pobudo „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ (6). Čeprav se poročila držav članic ne osredotočajo posebej na to, kako naj se izobraževanje in usposabljanje odzoveta na gospodarsko recesijo, pa so vprašanja, ki jih obravnavajo, zlasti napredek pri uresničevanju pristopa na podlagi kompetenc ter posodobitev poklicnega izobraževanja in usposabljanja in visokega šolstva, ključna za uspešno pot Evrope iz te krize.

Kažejo se naslednje težnje in izzivi:

| 1. | Dosežki izobraževanja in usposabljanja v EU so se na splošno izboljšali. Kljub temu pa večina meril uspešnosti, določenih za leto 2010, ne bo pravočasno dosežena, medtem ko se je doseganje merila uspešnosti za pismenost celo zmanjšalo. Za doseganje teh meril bodo potrebne uspešnejše nacionalne pobude. Padec gospodarstva in demografski izziv poudarjata nujnost reform ob neprekinjenih vlaganjih v sisteme izobraževanja in usposabljanja za reševanje osnovnih gospodarskih in socialnih izzivov. |
| --- | --- |

1.

Dosežki izobraževanja in usposabljanja v EU so se na splošno izboljšali. Kljub temu pa večina meril uspešnosti, določenih za leto 2010, ne bo pravočasno dosežena, medtem ko se je doseganje merila uspešnosti za pismenost celo zmanjšalo. Za doseganje teh meril bodo potrebne uspešnejše nacionalne pobude. Padec gospodarstva in demografski izziv poudarjata nujnost reform ob neprekinjenih vlaganjih v sisteme izobraževanja in usposabljanja za reševanje osnovnih gospodarskih in socialnih izzivov.

| 2. | Mnoge države uvajajo reforme, ki kot izhodišče izrecno uporabljajo okvir ključnih kompetenc. Pri prilagajanju šolskih programov je bil dosežen pomemben napredek, vendar pa bo treba še veliko narediti, da bi podprli razvoj kompetenc učiteljev, posodobili metode ocenjevanja in uvedli nove načine organiziranja učenja v inovativnem šolskem okolju. Zelo velik izziv je zagotoviti, da bodo vsi udeleženci učenja, tudi tisti iz prikrajšanih skupin ter v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in učenju odraslih, imeli korist od inovativnih metodologij. |
| --- | --- |

2.

Mnoge države uvajajo reforme, ki kot izhodišče izrecno uporabljajo okvir ključnih kompetenc. Pri prilagajanju šolskih programov je bil dosežen pomemben napredek, vendar pa bo treba še veliko narediti, da bi podprli razvoj kompetenc učiteljev, posodobili metode ocenjevanja in uvedli nove načine organiziranja učenja v inovativnem šolskem okolju. Zelo velik izziv je zagotoviti, da bodo vsi udeleženci učenja, tudi tisti iz prikrajšanih skupin ter v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in učenju odraslih, imeli korist od inovativnih metodologij.

| 3. | Izziv ostajata uveljavljanje vseživljenjskega učenja s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem ter povečevanje mobilnosti. Sistemi izobraževanja in usposabljanja, vključno z univerzami, bi morali postati bolj odprti in bolje ustrezati potrebam trga dela in celotne družbe. Posebno pozornost bi bilo treba posvečati uvajanju partnerstev med področjema izobraževanja in usposabljanja ter dela. |
| --- | --- |

3.

Izziv ostajata uveljavljanje vseživljenjskega učenja s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem ter povečevanje mobilnosti. Sistemi izobraževanja in usposabljanja, vključno z univerzami, bi morali postati bolj odprti in bolje ustrezati potrebam trga dela in celotne družbe. Posebno pozornost bi bilo treba posvečati uvajanju partnerstev med področjema izobraževanja in usposabljanja ter dela.

2.   KLJUČNE KOMPETENCE

Evropski referenčni okvir ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje (7) opredeljuje osem ključnih kompetenc, potrebnih za osebno izpolnitev, aktivno državljanstvo, socialno vključenost in zaposljivost v družbi znanja:

| 1. | sporazumevanje v maternem jeziku; |
| --- | --- |

1.

sporazumevanje v maternem jeziku;

| 2. | sporazumevanje v tujih jezikih; |
| --- | --- |

2.

sporazumevanje v tujih jezikih;

| 3. | matematična kompetenca ter osnovne kompetence v znanosti in tehnologiji; |
| --- | --- |

3.

matematična kompetenca ter osnovne kompetence v znanosti in tehnologiji;

| 4. | digitalna pismenost; |
| --- | --- |

4.

digitalna pismenost;

| 5. | učenje učenja; |
| --- | --- |

5.

učenje učenja;

| 6. | socialne in državljanske kompetence; |
| --- | --- |

6.

socialne in državljanske kompetence;

| 7. | samoiniciativnost in podjetnost ter |
| --- | --- |

7.

samoiniciativnost in podjetnost ter

| 8. | kulturna zavest in izražanje. |
| --- | --- |

8.

kulturna zavest in izražanje.

Začetno izobraževanje in usposabljanje bi morala podpirati razvoj teh ključnih kompetenc do take stopnje, da bi bili vsi mladi, tudi tisti iz prikrajšanih skupin, usposobljeni za nadaljnje učenje in delo. Izobraževanje in usposabljanje odraslih bi morala vsem odraslim omogočiti, da vse življenje razvijajo in posodabljajo svoje ključne kompetence.

2.1   Napredek pri reformah izobraževalnih programov

V EU je jasno opazna usmeritev v poučevanje in učenje na podlagi kompetenc in pristop na podlagi učnih izidov. K temu je veliko prispeval evropski okvir ključnih kompetenc. V nekaterih državah je bil odločilen pri reformi politike.

Zlasti pri šolskih programih je bil dosežen pomemben napredek. Tradicionalna predmetna področja, kot so materinščina, tuji jeziki ali matematika in naravoslovje se obravnavajo bolj medpredmetno ter z večjim poudarkom na razvijanju ne samo znanja, ampak tudi spretnosti in pozitivnega odnosa ter uporabnosti za dejansko življenje. Medpredmetne ključne kompetence postajajo pomembnejše in so jasneje opredeljene v izobraževalnih programih. Glede na rezultate raziskave PISA 2006, ki jih mnoge države članice štejejo za slabe, je več držav oblikovalo strategije ali akcijske načrte za dvig ravni osnovnih spretnosti, zlasti v branju, matematiki in naravoslovju.

2.2   Potreba po nadaljnjem razvoju organizacije učenja v šolah

Čeprav se izobraževalni programi v glavnem spreminjajo, pa samo to ni dovolj. Pristop na podlagi kompetenc vključuje spretnosti in naravnanost za ustrezno uporabo znanja ter razvoj pozitivnega odnosa do nadaljnjega učenja, kritičnega razmišljanja in ustvarjalnosti. To je resničen izziv za organizacijo učenja, njegovo reševanje pa je najbolj odvisno od zmožnosti učiteljev in vodstva šol. Zanj je prav tako potrebno, da šole postanejo bolj neposredno odgovorne za pripravo učencev na nadaljnje učenje, kar naj bi bilo jedro njihovega poslanstva.

2.2.1   Praktična uporaba medpredmetnih ključnih kompetenc

Veliko dejavnosti je namenjenih opremljanju šol z novo tehnologijo in zagotavljanju temeljnih spretnosti za uporabo IKT kot dela digitalne pismenosti. Vendar pa si mladi vse pogosteje pridobijo spretnosti za uporabo IKT s priložnostnim učenjem, zato se manj pozornosti posveča vidikom, kot je kritičen razmislek o uporabi novih tehnologij in medijev, ter etičnim in pravnim vprašanjem. S tem ko ljudje vse več uporabljajo IKT, bi bilo treba ta vprašanja izrecno obravnavati pri poučevanju in učenju. Treba je bolje izkoristiti zmogljivosti novih tehnologij za krepitev inovativnosti in ustvarjalnosti, novih partnerstev ter prilagajanje učenja posameznikom.

Mnogi izobraževalni programi vključujejo tudi kompetenco učenja učenja, vendar pa šole in učitelji potrebujejo več podpore pri njenem sistematičnem vključevanju v procese poučevanja in učenja ter pri spodbujanju učnega etosa po vsej šoli. Inovativne metode, kot so individualni učni načrti in učenje z raziskovanjem, so lahko še posebej uporabne za tiste, ki so bili v šoli prej neuspešni ali imajo negativne izkušnje z njo.

Podobno bi pri prizadevanjih za privzgajanje socialnih in državljanskih kompetenc morali biti iniciativnost in podjetništvo ter kulturna zavest širši od komponente samega znanja. Študentje potrebujejo več priložnosti za prevzemanje pobud in učenje v šolah, odprtih za svet dela, prostovoljstva, športa in kulture. Te kompetence so ključnega pomena za razvijanje inovacijskih sposobnosti in ponujajo možnosti za vključevanje študentov migrantov in/ali študentov iz revnih okolij. V tem smislu je pomembno šolam omogočiti sodelovanje z delodajalci, skupinami mladih, kulturnimi izvajalci in civilno družbo.

Vse več je primerov spodbujanja podjetništva s partnerstvi s podjetji ali razvojem mini podjetij, ki jih upravljajo dijaki ali študentje. Izmenjave kažejo, da jih je treba dopolnjevati z ukrepi za krepitev samoiniciativnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti v šolah.

2.2.2   Izobraževanje učiteljev in vodstva šol

Kakovost poučevanja in vodenja v šolah sta najpomembnejša interna dejavnika v šolah, s katerim se da pojasniti uspeh učencev.

Kaže, da v nekaterih državah učitelje že v začetnem izobraževanju učiteljev pripravljajo na uporabo kompetenčnega pristopa. Vendar pa je večina učiteljev že vključenih v poučevanje. Glede na nacionalna poročila in izmenjave na ravni politik je bolj malo podatkov o sistematičnih prizadevanjih za ustrezno posodabljanje njihovih kompetenc.

V skladu z raziskavo TALIS (8) obstaja le malo spodbud za učitelje za izboljšanje poučevanja, večina najobičajnejših vrst dejavnosti za strokovni razvoj, ki jih imajo na voljo, pa ni najbolj učinkovita. Večina učiteljev si želi več usposabljanja za strokovni razvoj (zlasti o poučevanju oseb s posebnimi potrebami, spretnostih IKT in vedenju učencev).

Strokovni razvoj je bistven tudi za vodstvo šol, ker je odgovorno za ustvarjanje okolja, v katerem imajo učenci in učitelji korist od šol kot učečih se skupnosti. Vendar pa je stalno strokovno izpopolnjevanje za vodstva šol obvezno le v malo državah.

2.2.3   Razvoj ocenjevanja in vrednotenja znanja

Vse več je podatkov o tem, da lahko ocenjevanje prispeva k uspešnemu učenju in izboljša motivacijo.

V večini držav zdaj uporabljajo minimalne standarde in zunanje ocenjevanje za primerljivo ocenjevanje usvajanja ključnih kompetenc, vsaj v splošnem izobraževanju.

Vendar pa večina sedanjih metod ocenjevanja močno poudarja znanje in pomnjenje ter ne vključuje dovolj elementov bistvenih spretnosti in naravnanosti iz ključnih kompetenc. Prav tako se zdi posebno zahtevno ocenjevanje medpredmetnih ključnih kompetenc in ocenjevanje v okviru medpredmetnega dela. Treba bi bilo podrobneje preučiti izkušnje držav, ki uporabljajo komplementarne metodologije, kot so kolegialno ocenjevanje, listovniki, individualni učni načrti in/ali šolski načrti ocenjevanja znanja ter ocenjevanje projektnega dela, in jih uporabiti za izhodišče.

2.3   Potrebnih je več ukrepov za večjo pismenost in prikrajšane

Visoka raven pismenosti je osnova za usvajanje ključnih kompetenc in za vseživljenjsko učenje in jo je treba zagotoviti že v rani mladosti. Zato je vse slabši uspeh pri branju glede na merilo uspešnosti EU za leto 2010 eden najpomembnejših stalnih razlogov za zaskrbljenost. Neustrezne ravni pismenosti, zlasti pri fantih in migrantih, so huda ovira za zaposlitev in doseganje blaginje. Večina držav je sicer uvedla posebne ukrepe za podporo opismenjevanju, vendar pa je nedvomno potrebnih več učinkovitih nacionalnih ukrepov.

Čeprav je kot merilo uspešnosti EU za leto 2010 določeno, da je treba za 20 % zmanjšati število 15-letnikov, ki dosegajo slabe rezultate v bralni pismenosti, pa se je njihov delež v resnici povečal z 21,3 % v letu 2000 na 24,1 % v letu 2006. (9) Uspehi otrok migrantskega porekla v branju, matematiki in naravoslovju so slabši od tistih, ki jih dosegajo domači učenci (podatki iz raziskave PISA).

Jasno opazna je težnja po bolj individualiziranem pristopu učencev iz prikrajšanih okolij k učenju, ki ga pogosto spremljajo usmerjena prizadevanja za podporo posameznikom s problemi s pismenostjo (vključno z migranti) in s posebnimi izobraževalnimi potrebami ali tistih, pri katerih obstaja nevarnost osipa. Vendar nacionalna poročila omenjajo, da je napredek pri tem slab in da boj proti prikrajšanosti ostaja pomemben izziv. Jasno je opazna ločnica med državami, ki si prizadevajo za inkluzivno poučevanje učencev s posebnimi potrebami, in tistimi z ločenim poukom. Odstotek učencev s posebnimi potrebami, ki obiskujejo ločeni pouk, v primerjavi s številom vseh učencev v obveznem izobraževanju znaša od 0,01 % do 5,1 % (povprečje v EU: 2,1 %).

Programi za zgodnje usvajanje temeljnih spretnosti, zlasti pismenosti in računstva, postajajo del strategije v večini držav. V nekaterih primerih jih dopolnjujejo s sistematičnim zgodnjim odkrivanjem učnih problemov in naknadno podporo, da učenci ne bi zaostajali, ali s programi za povečanje zanimanja na področjih, kot so tuji jeziki ali matematika in naravoslovje.

Medtem ko so posebni ukrepi za obravnavanje potreb prikrajšanih skupin običajni, pa so nekatere države uvedle splošne zakonodajne okvire za učence v rednem izobraževanju in posebne ciljne skupine, ki vključujejo zakonodajo za varstvo pravic vseh državljanov.

2.4   Potreba po okrepitvi ključnih kompetenc v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter učenju odraslih

Poklicno izobraževanje in usposabljanje že po tradiciji bolj poudarja kompetence kot splošno izobraževanje. Vendar pa v sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja večine držav manj sistematično obravnavajo vse ključne kompetence, opredeljene v evropskem okviru, kot v splošnem izobraževanju. Več pozornosti bi bilo treba posvečati zlasti sporazumevanju v tujih jezikih in vsem medpredmetnim kompetencam, ki so vse pomembnejše zaradi razvijajočega se trga dela in družbenih potreb. Izziv se nanaša na izobraževalne programe, metode poučevanja in učenja ter izobraževanje učiteljev in vodij izobraževanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

Večina držav poudarja pomen učinkovitih sistemov učenja odraslih. Cilj je zagotoviti odraslim boljše spretnosti za trg dela, socialno vključenost in pripravo na aktivno staranje.

Pri povečevanju vključenosti odraslih v izobraževanje in usposabljanje je bil dosežen delni napredek, ki pa je premajhen, da bi dosegli merilo uspešnosti za 2010 v višini 12,5 %. Leta 2008 je bilo v štirih tednih pred raziskavo v izobraževanje in usposabljanje vključenih 9,5 % Evropejcev v starosti od 25 do 64 let, pri čemer je bilo petkrat bolj verjetno, da bodo vključeni visoko usposobljeni posamezniki kot tisti z nizkimi kvalifikacijami.

77 milijonov Evropejcev v starosti 25–64 let (skoraj 30 %) ima še vedno samo nižjo srednješolsko izobrazbo.

Ukrepi za podporo zagotavljanju usvajanja ključnih kompetenc za odrasle vključujejo novo in spremenjeno zakonodajo, izboljšano izvajanje in upravljanje ter posebne ukrepe financiranja. V skladu z Akcijskim načrtom za učenje odraslih (10) se zlasti posveča pozornost opismenjevanju, učenju jezikov in usvajanju digitalnih kompetenc med nizkokvalificiranimi in/ali brezposelnimi odraslimi in priseljenci. Pogosti so programi, ki odraslim ponujajo še eno možnost za pridobitev srednješolske izobrazbe. Prav tako je opismenjevanje in računstvo včasih vključeno v poklicne programe. Kombiniranje teh ukrepov z usmerjanjem in priznavanjem formalnega in neformalnega ter priložnostnega učenja štejejo za ključ do uspeha.

Vendar pa je za učenje odraslih pomembno tudi, da izvajanje vključuje cel spekter ključnih kompetenc, ne pa da se osredotoča na posamezne kompetence, kot so pismenost ali posebne poklicne spretnosti. Poleg tega bi moralo biti namenjeno odraslim z vsemi stopnjami kvalifikacij, vključno z nizkokvalificiranimi posamezniki, odraslimi s posebnimi učnimi potrebami in ostarelimi. Ustrezno bi bilo treba izboljšati kompetence delavcev v izobraževanju odraslih.

3.   STRATEGIJE IN INSTRUMENTI VSEŽIVLJENJSKEGA UČENJA

3.1   Vseživljenjsko učenje kot uveljavljen koncept

Vse države EU priznavajo, da se vseživljenjsko učenje od „zibelke do groba“ ključni dejavnik rasti, zaposlenosti in socialne vključenosti. Pomemben vidik pri tem je stopnja vključenosti oseb v starosti od 4 do 64 let v izobraževanje in usposabljanje, ki narašča v skoraj vseh državah EU (11).

Večina držav je sprejela posebne strategije vseživljenjskega učenja. Posebej so si prizadevale za razvoj instrumentov za podporo fleksibilnim prehodom med različnimi deli sistemov izobraževanja in usposabljanja.

Začenja se ključna faza v izvajanju evropskega ogrodja kvalifikacij (EQF). Večina držav dosega pomemben napredek pri razvoju nacionalnih ogrodij kvalifikacij, ki zajemajo vse stopnje in vrste izobraževanja in usposabljanja, ter povezovanju svojih ogrodij z EQF do leta 2010. To je povezano s širšo uporabo učnih izidov za opredelitev in opis kvalifikacij ter potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja.

Sprejeti so bili tudi ukrepi za nadaljnji razvoj sistemov vseživljenjskega usmerjanja, zlasti za odrasle. Vendar pa je treba doseči boljšo usklajenost različnih sistemov usmerjanja, tudi zaradi pomoči mladim pri zaključevanju izobraževanja in usposabljanja ter prehodu na trg dela.

3.2   Izvajanje ostaja izziv

Izvajanje in nadaljnji razvoj strategij vseživljenjskega učenja ostajata odločilna izziva. Strategije so usklajene in celovite samo v nekaterih primerih, nekatere pa se še vedno osredotočajo na posamezne sektorje ali ciljne skupine, ne pa na celoten življenjski ciklus. Da bi bile učinkovite, morajo strategije zajemati dovolj dolga obdobja, zagotavljati priložnosti za vse starostne skupine, poleg tega pa jih je treba preverjati in dodatno razvijati. Za povečanje njihove ustreznosti in učinka ter motiviranje posameznikov za sodelovanje v učenju je potrebna večja vključenost zainteresiranih strani ter boljše sodelovanje s politikami v drugih sektorjih in ne samo v izobraževanju in usposabljanju. Ključno vprašanje v sedanji gospodarski krizi je pomanjkanje ustreznih mehanizmov za strateško uporabo omejenih virov, tudi za upoštevanje novih in pojavljajočih se potreb po spretnostih.

4.   POKLICNO IZOBRAŽEVANJE IN USPOSABLJANJE

4.1   Posvečanje pozornosti privlačnosti in kakovosti

Pozornost se posveča ključnemu cilju kopenhagenskega procesa – povečati privlačnost in kakovost sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti z izvajanjem sistemov zagotavljanja kakovosti v skladu z nedavno sprejetim evropskim referenčnim okvirom za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (12). To je prednostna naloga za skoraj vse države EU. Poseben poudarek se namenja profesionalizaciji učiteljev in vodij usposabljanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Države vse bolj uporabljajo modularnost, da bi bilo poklicno izobraževanje in usposabljanje fleksibilnejše in bolj odzivno na potrebe udeležencev in podjetij.

4.2   Ponudba poklicnega izobraževanja in usposabljanja mora biti ustreznejša

Glavni izzivi iz pobude Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta se ohranjajo. Neusklajenost ravni usposobljenosti in zahtev za opravljanje dela se bo do leta 2020 verjetno povečevala, če se sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja ne bodo mogli hitreje in prožneje odzvati na pričakovano zvišanje potrebnih kvalifikacij in spretnosti.

Za izboljšanje ustreznosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja za potrebe trga dela usposabljanje na delovnem mestu vse bolj dopolnjuje usposabljanje v šoli. Več držav brez močne tradicije na tem področju uvaja nove sisteme vajeništva in razvija sodelovanje s socialnimi partnerji pri načrtovanju in posodabljanju izvajanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Vendar pa so bistveni še tesnejši stiki s poslovnim svetom in nadaljnja širitev usposabljanja na delovnem mestu, da bi se sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja lahko prilagodili razvijajočim se potrebam trga dela. Potrebno si je tudi bolj prizadevati za razvoj učinkovitih orodij za napovedovanje potreb po znanju in spretnostih.

Čeprav se posveča vse več pozornosti omogočanju prehodnosti iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v visoko šolstvo, je potreben hitrejši napredek. Udeleženci poklicnega izobraževanja in usposabljanja še vedno potrebujejo privlačnejše možnosti za doseganje kvalifikacij in mobilnost ter boljšo podporo z usmerjanjem in učenjem jezikov.

5.   POSODABLJANJE VISOKEGA ŠOLSTVA

5.1   Delen napredek pri izboljšanju dostopnosti in raznovrstnosti virov financiranja

Politična zavest o tem, da je omogočanje dostopa do visokega šolstva netradicionalnim udeležencem bistveno za udejanjanje vseživljenjskega učenja, se veča. Večina držav je sprejela ukrepe za povečanje vključenosti študentov z nižjim družbeno-ekonomskim statusom, med katere sodijo tudi finančne spodbude.

V Evropi ima 24 % odraslih (v starosti 25–64 let) visoko (tj. terciarno) izobrazbo, kar je veliko manj kot v ZDA in na Japonskem (40 %).

Povečuje se raznovrstnost virov financiranja visokošolskih zavodov, med katerimi prevladujejo šolnine. Pogodbe na podlagi uspešnosti in konkurenca med visokošolskimi zavodi, tudi za javno financiranje, so prav tako vse pogostejši element.

5.2   Vlaganja in izvajanje vseživljenjskega učenja so še vedno izziv

Povečevanje javnih in zasebnih vlaganj ostaja izziv zlasti med gospodarsko krizo. Dobrodošle so pobude nekaterih držav EU pri večanju in iskanju virov za vlaganja v visoko šolstvo. Treba bi si bilo prizadevati za nadaljnjo raznovrstnost virov za pridobivanje dodatnega financiranja. Izboljšanje mehanizmov za zagotavljanje kakovosti na podlagi okrepljenega sodelovanja, kakor ga predvideva Strateški okvir ET 2020, bi moralo spodbuditi večjo učinkovitost vlaganj.

Strukturna in kulturna togost ostaja najpomembnejša ovira za krepitev vloge visokega šolstva v stalnem strokovnem ali osebnostnem razvoju že zaposlenih. Visokošolskim zavodom bi bilo treba zagotoviti spodbude za razvoj fleksibilnejših študijskih načrtov in načinov obiskovanja ter za povečanje priznavanja predhodnega učenja. Visoko šolstvo bi moralo biti trdno vpeto v razvoj krovnih nacionalnih ogrodij kvalifikacij.

Večja avtonomija univerz ter boljše upravljanje in večja odgovornost zavodov so bistvene za njihovo odpiranje vsem učečim, zlasti netradicionalnim udeležencem izobraževanja in za pridobivanje sredstev iz različnih virov. Partnerstva med univerzami in podjetji (13) lahko ustvarijo ustrezne pogoje za večji delež zasebnega financiranja iz podjetij in – v skladu s pobudo Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – pomagajo univerzam pri razvoju študijskih programov in kvalifikacij, ki bodo ustreznejša glede na kompetence, ki jih potrebujejo trgi dela in študentje (14).

6.   POT NAPREJ

6.1   Krepitev sodelovanja EU – izvajanje novega strateškega okvira

To skupno poročilo 2010 ugotavlja napredek na številnih pomembnih področjih in prikazuje, kako je evropsko sodelovanje prispevalo k nacionalnim reformam (15). Obenem pa opredeljuje bistvene izzive, zlasti v zvezi s celovitim uveljavljanjem okvira ključnih kompetenc ter izboljšanjem odprtosti in ustreznosti izobraževanja in usposabljanja, za kar je potrebno nadaljnje ukrepanje pri politikah na evropski in nacionalnih ravneh.

Strateški okvir za izobraževanje in usposabljanje 2020 je način za obravnavanje teh izzivov. Njihovo spremljanje bi moralo biti del prednostnih področij dela, posebej predvidenih v prvem delovnem ciklusu programa ET 2020 v letih 2009–2011, povezanim z izvajanjem pobude Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta in Strategije EU za mlade (16).

6.2   Ključne kompetence za vse na podlagi vseživljenjskega učenja

Mnoge države reformirajo svoje izobraževalne programe prav na podlagi okvira ključnih kompetenc, zlasti v šolskem sektorju. Vendar je treba pripraviti inovativne pristope k poučevanju in učenju in jih izvajati širše, da se zagotovi dostop do kakovostnega vseživljenjskega učenja za vse državljane.

| — | Bolj si je treba prizadevati za podporo usvajanju ključnih kompetenc pri osebah, pri katerih obstaja nevarnost, da bodo v izobraževanju dosegli slabši uspeh, kot so ga sposobni doseči, ter da bodo socialno izključeni. Še naprej bi bilo treba krepiti obstoječa prizadevanja za zagotovitev dodatnega financiranja za prikrajšane udeležence učenja, podpore za osebe s posebnimi učnimi potrebami v inkluzivnem okolju ali ciljnih ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja. Najbolj zaskrbljujoče je vse večje število oseb, katerih bralna pismenost je na nizki ravni. Potrebno je celovito ukrepanje na nacionalni in na evropski ravni, ki bo vključevalo vse stopnje od predšolskega izobraževanja do poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih. |
| --- | --- |

—

Bolj si je treba prizadevati za podporo usvajanju ključnih kompetenc pri osebah, pri katerih obstaja nevarnost, da bodo v izobraževanju dosegli slabši uspeh, kot so ga sposobni doseči, ter da bodo socialno izključeni. Še naprej bi bilo treba krepiti obstoječa prizadevanja za zagotovitev dodatnega financiranja za prikrajšane udeležence učenja, podpore za osebe s posebnimi učnimi potrebami v inkluzivnem okolju ali ciljnih ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja. Najbolj zaskrbljujoče je vse večje število oseb, katerih bralna pismenost je na nizki ravni. Potrebno je celovito ukrepanje na nacionalni in na evropski ravni, ki bo vključevalo vse stopnje od predšolskega izobraževanja do poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih.

| — | Prav tako je treba narediti več za razvoj metod poučevanja in ocenjevanja v skladu s kompetenčnim pristopom. Države članice in Komisija bodo ta vprašanja temeljiteje obravnavale v Strateškem okviru ET 2020. Učenje bi moralo dati udeležencem ne samo znanje, ampak tudi ustrezne spretnosti in naravnanost. Posebna prizadevanja so potrebna za tiste medpredmetne kompetence, ki so bistvene za večjo ustvarjalnost in inovativnost ter za uspeh v delovnem okolju in družbi nasploh. |
| --- | --- |

—

Prav tako je treba narediti več za razvoj metod poučevanja in ocenjevanja v skladu s kompetenčnim pristopom. Države članice in Komisija bodo ta vprašanja temeljiteje obravnavale v Strateškem okviru ET 2020. Učenje bi moralo dati udeležencem ne samo znanje, ampak tudi ustrezne spretnosti in naravnanost. Posebna prizadevanja so potrebna za tiste medpredmetne kompetence, ki so bistvene za večjo ustvarjalnost in inovativnost ter za uspeh v delovnem okolju in družbi nasploh.

| — | Stalen strokovni razvoj vseh učiteljev in vodij usposabljanja ter vodstva šol jim mora zagotoviti pedagoške in druge kompetence, potrebne za prevzemanje novih vlog, ki so implicitne v tem pristopu. Izredno pomembno je tudi doseči večjo privlačnost učiteljskega poklica in ga bolje podpreti. |
| --- | --- |

—

Stalen strokovni razvoj vseh učiteljev in vodij usposabljanja ter vodstva šol jim mora zagotoviti pedagoške in druge kompetence, potrebne za prevzemanje novih vlog, ki so implicitne v tem pristopu. Izredno pomembno je tudi doseči večjo privlačnost učiteljskega poklica in ga bolje podpreti.

| — | Okrepiti je treba kompetence, potrebne za vključevanje v nadaljnje učenje in trg dela, ki sta pogosto tesno povezana. To pomeni nadaljnji razvoj pristopa na podlagi ključnih kompetenc tudi izven šol, in sicer pri učenju odraslih in v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v povezavi s kopenhagenskim procesom, ter zagotovitev večje ustreznosti visokošolskih učnih izidov za potrebe trga dela. Pomeni tudi razvoj načinov za vrednotenje in beleženje medpredmetnih kompetenc, spretnosti in naravnanosti, ki so pomembne za dostop do zaposlitve in nadaljnjega učenja. Treba je razviti skupen „jezik“, ki bo povezoval področje izobraževanja/usposabljanja in dela, da bodo državljani in delodajalci laže videli, kako ključne kompetence in učni izidi ustrezajo nalogam in poklicem. To bi še olajšalo poklicno in krajevno mobilnost državljanov. |
| --- | --- |

—

Okrepiti je treba kompetence, potrebne za vključevanje v nadaljnje učenje in trg dela, ki sta pogosto tesno povezana. To pomeni nadaljnji razvoj pristopa na podlagi ključnih kompetenc tudi izven šol, in sicer pri učenju odraslih in v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v povezavi s kopenhagenskim procesom, ter zagotovitev večje ustreznosti visokošolskih učnih izidov za potrebe trga dela. Pomeni tudi razvoj načinov za vrednotenje in beleženje medpredmetnih kompetenc, spretnosti in naravnanosti, ki so pomembne za dostop do zaposlitve in nadaljnjega učenja. Treba je razviti skupen „jezik“, ki bo povezoval področje izobraževanja/usposabljanja in dela, da bodo državljani in delodajalci laže videli, kako ključne kompetence in učni izidi ustrezajo nalogam in poklicem. To bi še olajšalo poklicno in krajevno mobilnost državljanov.

6.3   Razširitev partnerskega pristopa

Za krepitev kompetenc državljanov, zaradi česar bodo bolje pripravljeni na prihodnost, je treba še bolj odpreti sisteme izobraževanja in usposabljanja ter jih narediti ustreznejše za zunanji svet.

| — | Na vseh ravneh bi bilo treba krepiti partnerstvo med izobraževalnimi zavodi in zavodi za usposabljanje ter okolico, zlasti področjem dela. Taka partnerstva bi združevala delavce v izobraževanju in usposabljanju, podjetja, organe civilne družbe ter nacionalne in regionalne organe s skupnim programom in vizijo vseživljenjskega učenja. Partnerstva bi prinesla tudi nove možnosti za učno mobilnost. |
| --- | --- |

—

Na vseh ravneh bi bilo treba krepiti partnerstvo med izobraževalnimi zavodi in zavodi za usposabljanje ter okolico, zlasti področjem dela. Taka partnerstva bi združevala delavce v izobraževanju in usposabljanju, podjetja, organe civilne družbe ter nacionalne in regionalne organe s skupnim programom in vizijo vseživljenjskega učenja. Partnerstva bi prinesla tudi nove možnosti za učno mobilnost.

| — | Potrebnih je več spodbud za spodbujanje visokošolskih zavodov k razširitvi dostopa za netradicionalne udeležence in prikrajšane skupine, tudi s partnerstvi z zunanjimi dejavniki. |
| --- | --- |

—

Potrebnih je več spodbud za spodbujanje visokošolskih zavodov k razširitvi dostopa za netradicionalne udeležence in prikrajšane skupine, tudi s partnerstvi z zunanjimi dejavniki.

| — | Udeležencem učenja bi bilo treba zagotoviti več boljših možnosti za pridobivanje praktičnih izkušenj in vpogleda v poklicno, državljansko in kulturno življenje. Zaradi tega bi bilo treba dati učenju na delovnem mestu, vajeništvu in prostovoljnemu delu veliko večjo vlogo ne samo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter izobraževanju odraslih, ampak tudi v šolah in visokem šolstvu. |
| --- | --- |

—

Udeležencem učenja bi bilo treba zagotoviti več boljših možnosti za pridobivanje praktičnih izkušenj in vpogleda v poklicno, državljansko in kulturno življenje. Zaradi tega bi bilo treba dati učenju na delovnem mestu, vajeništvu in prostovoljnemu delu veliko večjo vlogo ne samo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter izobraževanju odraslih, ampak tudi v šolah in visokem šolstvu.

| — | Razvoj in izvajanje strategij vseživljenjskega učenja bi morala vključevati zainteresirane strani in izvajalce ter sodelovanje pri politikah s sektorji zunaj izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

Razvoj in izvajanje strategij vseživljenjskega učenja bi morala vključevati zainteresirane strani in izvajalce ter sodelovanje pri politikah s sektorji zunaj izobraževanja in usposabljanja.

6.4   Vloga izobraževanja in usposabljanja v strategiji EU po 2010 („EU 2020“)

Namensko povečanje vlaganja v izobraževanje in usposabljanje na nacionalni ravni in ravni EU je ključni način za izhod iz gospodarske krize, in sicer kot del dolgoročnih strukturnih reform in za zmanjšanje njenih takojšnjih socialnih posledic. Uspeh Evrope v svetovni konkurenci je bolj kot kdaj koli doslej odvisen od njenih spretnosti in inovativnih zmožnosti ter hitrega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo na podlagi znanja.

Treba je okrepiti vlogo izobraževanja in usposabljanja, na katerem temelji trikotnik znanja. Brez širokih temeljev znanja, spretnosti in kompetenc, ki spodbujajo nadarjenost in ustvarjalnost že od zgodnje starosti in se posodabljajo v celotni odrasli dobi, bo le malo inovacij in rasti.

Vseživljenjsko učenje in mobilnost, ki ju zagotavljata kakovostno izobraževanje in usposabljanje, sta bistvena za to, da vsi posamezniki usvojijo spretnosti, ustrezne ne samo za vključevanje na trg dela, ampak tudi za vključenost v družbo in aktivno državljanstvo. Strateški okvir ET 2020 in pobuda Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta bosta imela ključno vlogo pri reševanju osrednjih prednostih nalog prihodnje strategije „EU 2020“.

---

(1)  Na podlagi dveh delovnih dokumentov Komisije: 15897/09 ADD 1 (analiza izvajanja na evropski ravni in nacionalnih ravneh) in 16646/09 ADD 1 (kazalniki in merila uspešnosti 2009).

(2)  UL C 142, 14.6.2002, str. 1.

(3)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(4)  SEC(2009) 1598 in SEC(2009) 1616.

(5)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(6)  COM(2008) 868.

(7)  Prim. opombo 5.

(8)  OECD 2009.

(9)  Rezultati raziskave PISA 2009 bodo na voljo decembra 2010.

(10)  COM(2007) 558 in UL C 140, 6.6.2008, str. 10.

(11)  Glej SEC(2009) 1616, poglavje 1, graf 1.2.

(12)  UL C 155, 8.7.2009, str. 1.

(13)  COM(2009) 158.

(14)  Glej Eurobarometer št. 260.

(15)  Glej tudi SEC(2009) 1598.

(16)  COM(2009) 200.

---

Evropska komisija

| 6.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 117/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

5. maja 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2924 |
| JPY | japonski jen | 122,66 |
| DKK | danska krona | 7,4427 |
| GBP | funt šterling | 0,85510 |
| SEK | švedska krona | 9,6419 |
| CHF | švicarski frank | 1,4325 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8165 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,878 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 276,83 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7067 |
| PLN | poljski zlot | 4,0320 |
| RON | romunski leu | 4,1713 |
| TRY | turška lira | 1,9606 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4250 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3280 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0374 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8014 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7904 |
| KRW | južnokorejski won | 1 453,21 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8233 |
| CNY | kitajski juan | 8,8223 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2545 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 819,16 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1751 |
| PHP | filipinski peso | 58,178 |
| RUB | ruski rubelj | 38,5110 |
| THB | tajski bat | 41,790 |
| BRL | brazilski real | 2,2866 |
| MXN | mehiški peso | 16,2789 |
| INR | indijska rupija | 58,0800 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2924

JPY

japonski jen

122,66

DKK

danska krona

7,4427

GBP

funt šterling

0,85510

SEK

švedska krona

9,6419

CHF

švicarski frank

1,4325

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8165

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,878

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

276,83

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7067

PLN

poljski zlot

4,0320

RON

romunski leu

4,1713

TRY

turška lira

1,9606

AUD

avstralski dolar

1,4250

CAD

kanadski dolar

1,3280

HKD

hongkonški dolar

10,0374

NZD

novozelandski dolar

1,8014

SGD

singapurski dolar

1,7904

KRW

južnokorejski won

1 453,21

ZAR

južnoafriški rand

9,8233

CNY

kitajski juan

8,8223

HRK

hrvaška kuna

7,2545

IDR

indonezijska rupija

11 819,16

MYR

malezijski ringit

4,1751

PHP

filipinski peso

58,178

RUB

ruski rubelj

38,5110

THB

tajski bat

41,790

BRL

brazilski real

2,2866

MXN

mehiški peso

16,2789

INR

indijska rupija

58,0800

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 6.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 117/9

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2010/C 117/03

Št. pomoči: XA 13/10

Država članica: Italija

Regija: Lombardia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Pravna podlaga:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 3 mio. EUR/leto.

Največja intenzivnost pomoči: Do 50 % in do 80 % stroškov zavarovalnih premij v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave identifikacijske številke prošnje za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja Evropske komisije.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 5 let

Do 30. junija 2014.

Cilj pomoči: Pomoč za plačilo zavarovalnih premij za pokritje izgub, nastalih zaradi neugodnih vremenskih razmer.

Zadevni gospodarski sektorji: Rastlinska pridelava.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Spletni naslov: http://www.regione.lombardia.it, clicca di seguito «Settori e politiche», «Agricoltura», «Argomenti», «Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto»

Drugi podatki: Shema pomoči se bo izvajala z uporabo enakih mehanizmov financiranja, enakega postopka obravnave vlog in sistema za odobritev pomoči, kot so določeni v shemi XA 396/08. Shemi se uporabljata sočasno. Regija namerava z lastnimi sredstvi dopolniti morebitna vladna izplačila, predvidena z zakonom, da se ohrani začetni učinek spodbude, hkrati pa ne preseže prag pomoči iz Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Št. pomoči: XA 37/10

Država članica: Francija

Regija: —

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Pravna podlaga:

| — | Člen 11 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Člen 11 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 180 milijonov EUR iz Sklada večletnega povprečja, kjer je stopnja izdatka odvisna od obsega škode zaradi vremenskih razmer in ki je zato po naravi nepredvidljiv.

Največja intenzivnost pomoči: 35 %

Stopnja nadomestila škode je odvisna od narave dogodka in zadevne proizvodnje. Stopnja nadomestila FNGCA se v praksi giblje med 12 % in 35 % zneska izgube.

Datum začetka izvajanja: od dneva objave številke vpisa zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do konca leta 2010

Cilj pomoči: Nadomestilo za izgubo, ki so jo kmetje utrpeli zaradi izrednega vremenskega pojava, ki je znatno prizadel kmetijsko proizvodnjo in ga lahko označimo za katastrofo v kmetijstvu (ali naravno katastrofo) v smislu člena 2(8) Uredbe Sveta (ES) št. 1857/2006.

Kadar pride do vremenskega pojava izjemnih razsežnosti, prefekt zadevnega departmaja po potrebi izda pooblastilo za misijo za ugotovitev stanja, s katero se pridobijo potrebne informacije o vremenskem pojavu, zaradi katerega je nastala škoda, zlasti o njegovi naravi, izjemnem značaju in ugotovljeni škodi.

Prefekt na podlagi misije in mnenja departmajskega strokovnega odbora, ki ga skliče, pridobi mnenje, ali je zadevni dogodek mogoče šteti za katastrofo v kmetijstvu.

Ministrstvo za kmetijstvo po tem, ko preuči zadevo in pridobi mnenje nacionalnega zavarovalnega odbora, sprejme odlok, s katerim potrdi, da je katastrofa v kmetijstvu prizadela določeno imetje in določeno območje.

Za tako potrditev mora dogodek glede na izračunano referenco povzročiti znatno škodo na zadevnem področju in proizvodnji.

Ta referenca, v Kmetijskem zakoniku poimenovana lestvica (barème), ki je določena na ravni departmaja, ustreza povprečnemu četrtletnemu donosu v preteklih petih letih z izključitvijo najvišje in najnižje vrednosti. Cene na lestvici so lokalne cene za zadevni pridelek v sezoni pred izdelavo lestvice.

Sklad za naravne katastrofe v kmetijstvu (FNGCA) lahko določi nadomestilo v mejah razpoložljivih proračunskih sredstev na ravni posameznega gospodarstva samo v primeru, da izračunane proizvodne izgube posameznega gospodarstva presegajo 30 %, če je proizvodnja upravičena do vezane pomoči SKP pa morajo biti višje od 42 %. Od zneska izgub, upravičenih do nadomestila, se odštejejo vsi zneski, prejeti iz zavarovanja, in vsi stroški, ki niso nastali zaradi vremenskega dogodka.

Nadomestilo se nakaže neposredno kmetu, ki je utrpel izgube.

Kmetijska poslopja, ki jih je možno zavarovati so izločena iz seznama dobrin upravičenih do povrnitve odškodnine pri naravnih nesrečah v kmetijstvu. Prav tako niso upravičeni do kakršne koli odškodnine sektorji, za katere se smatra, da jih je možno zavarovati, torej za katere obstaja primerno zavarovanje.

Zadevni gospodarski sektorji: Vsa kmetijska gospodarstva (razen velikih podjetij), ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo sadja, zelenjave, trte, krme, dišavnic, aromatičnih in zdravilnih rastlin ter industrijskih rastlin.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Spletni naslov: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(dans: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Drugi podatki: —

Št. pomoči: XA 45/10

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Freistaat Bayern

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Pravna podlaga:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 1,5 mio. EUR letno (financirano iz prispevkov živinorejcev Skladu za nalezljive bolezni živali Bavarske)

Največja intenzivnost pomoči: Do največ 100 %.

Datum začetka izvajanja: Stalna letna dotacija

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od dneva, ki sledi obvestilu o oprostitvi, do 31. decembra 2013.

Cilj pomoči: Pomoč za boj proti boleznim živali v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Stroški cepiva za cepljenje goveda in ovac na Bavarskem proti bolezni modrikastega jezika se povrnejo v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006 kot ukrep za preprečevanje bolezni modrikastega jezika in nadzor nad njo. Cilj povrnitve stroškov je spodbuditi pripravljenost imetnikov živali na cepljenje in doseči najširši možen obseg cepljenja med staleži goved in ovac na Bavarskem. Tako naj bi živino čim učinkoviteje zaščitili pred boleznijo modrikastega jezika, ki je v seznamu OIE in v Prilogi k Sklepu 90/42/EGS uvrščena med bolezni živali.

Pomoč se v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006 dodeli kot nadomestilo bavarskim rejcem goved na priznanih območjih, prostih BHV1 (področjih Bavarske iz Priloge II k Odločbi 2004/558/ES) za del izgubljenega prihodka zaradi obvezne karantene na podlagi Odločbe Komisije z dne 15. julija 2004 o izvajanju Direktive Sveta 64/432/EGS v zvezi z dodatnimi jamstvi za trgovino z govedom med državami članicami Skupnosti v povezavi z infekcioznim bovinim rinotraheitisom in v zvezi s potrditvijo programov za izkoreninjenje, predloženih s strani nekaterih držav članic (2004/558/ES). Tako naj bi povečali učinkovitost ukrepov karantene in zagotovili, da bodo priznana območja, prosta BHV1, še naprej varna pred boleznijo. Pri BHV1 gre za bolezen živali iz seznama OIE, ki povzroča veliko škodo v kmetijstvu in proti kateri se Bavarska nenehno bori.

Upravičenci so mala in srednje velika podjetja v smislu Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Pomoč ne zadeva ukrepov, pri kateri morajo kmetijska gospodarstva v skladu z zakonodajo Skupnosti sama kriti stroške.

Pomoč na podlagi člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1857/2006 se kmetijskim gospodarstvom ne dodeli kot neposredna plačila, temveč v obliki subvencioniranih storitev. Bavarski sklad za nalezljive bolezni živali prevzame stroške storitev in jih poravna ponudnikom storitev. Najvišja dovoljena bruto intenzivnost pomoči pri tem ne presega 100 %. Pri storitvah gre za stroške nakupa cepiva proti bolezni modrikastega jezika.

Pomoč na podlagi člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1857/2006 je namenjena blažitvi izgube prihodka, ki je posledica obvezne karantene zaradi bolezni živali BHV1. Tudi v tem primeru najvišja dovoljena bruto intenzivnost pomoči ne presega 100 %.

Zadevni gospodarski sektorji: Imetniki živali (kmetijska gospodarstva) goveda in ovac v Svobodni deželi Bavarski.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-naslov: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-naslov: info@btsk.de

Spletni naslov: O pravni podlagi:

Zakon o nalezljivih boleznih živali (Tierseuchengesetz):

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Zakon o izvrševanju zakona o nalezljivih boleznih živali (Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Statut o delovanju Sklada za nalezljive bolezni živali Bavarske (Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse; Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

O shemi pomoči:

3. Statut o spremembi statuta o delovanju Sklada za nalezljive bolezni živali Bavarske (Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse; Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Drugi podatki: —

Št. pomoči: XA 52/10

Država članica: Zvezna republika Nemčija

Regija: Brandenburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Pravna podlaga: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupna letna pomoč v višini 350 000 EUR, ki se financira iz prispevkov lastnikov živali iz sklada za nalezljive živalske bolezni dežele Brandenburg in iz deželnih sredstev.

Največja intenzivnost pomoči: 100 % stroškov cepljenja.

Največja intenzivnost pomoči, in sicer 100 %, se ne sme preseči. Pomoč se ne izplača neposredno lastnikom živali, temveč se krijejo stroški ponudnika storitev.

Datum začetka izvajanja: Ko Evropska komisija v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1857/2008 z dne 1. marca 2010 prejme potrdilo o prejemu z identifikacijsko številko.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Do 31. decembra 2013.

Cilj pomoči: Izjeme temeljijo na členu 10(1) Uredbe (EG) št. 1857/2006.

Cilj ukrepa je poravnava stroškov za cepiva za cepljenje staležev goveda, ovc in koz proti serotipu 8 virusa bolezni modrikastega jezika.

Pomoč upravičencem ne bo dodeljena v obliki neposrednih izplačil, temveč v obliki subvencioniranih storitev.

Zlasti je treba upoštevati člen 10(6) in (8) Uredbe št. 1857/2006.

Ukrep je povezan s preprečevanjem bolezni modrikastega jezika in je tako v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiv s skupnim trgom.

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo, živinoreja.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-naslov: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-naslov: info@tsk-BB.de

Spletni naslov:

| — | Zakon o nalezljivih boleznih živali (Tierseuchengesetz):
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Zakon o nalezljivih boleznih živali (Tierseuchengesetz):

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Izvedbeni zakon k zakonu o nalezljivih boleznih živali dežele Brandenburg (Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg):
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Izvedbeni zakon k zakonu o nalezljivih boleznih živali dežele Brandenburg (Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg):

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Odlok Ministrstva za okolje in varstvo potrošnikov o dodelitvi pomoči za cepljenja proti serotipu 8 virusa bolezni modrikastega jezika v letu 2010; objava v uradnem listu dežele Brandenburg (Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010; Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg):
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Odlok Ministrstva za okolje in varstvo potrošnikov o dodelitvi pomoči za cepljenja proti serotipu 8 virusa bolezni modrikastega jezika v letu 2010; objava v uradnem listu dežele Brandenburg (Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010; Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg):

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Drugi podatki: —

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 6.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 117/13

---

DRŽAVNA POMOČ – SLOVAŠKA REPUBLIKA

Državna pomoč C 5/10 (ex NN 48/09 in ex N 485/09) – Javno posojilo, odobreno podjetju Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 117/04

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 24. februarja 2010 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Slovaško republiko o svoji odločitvi, da v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom sproži postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1).

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Slovaški republiki. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POSTOPEK

Komisija je 21. aprila 2009 prejela pritožbo tretje osebe glede posojila v višini 166 milijonov EUR, ki so ga slovaški organi z vladnim sklepom št. 173 z dne 4. marca 2009 (2) odobrili podjetju Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo), in sicer 6. aprila 2009. Na podlagi stikov med Komisijo in slovaškimi organi so slednji potrdili obstoj posojila in navedli, da naj bi bilo posojilo odobreno po tržnih pogojih ter zato ne pomeni državne pomoči. Slovaški organi so 10. avgusta 2009 v skladu s členom 108(3) PDEU priglasili zadevni ukrep iz razlogov pravne varnosti.

OPIS UKREPA

Ročnost posojila je deset let z dveletnim odlogom plačila glavnice. Obrestna mera za posojilo je bila določena kot 6-mesečna referenčna obrestna mera EURIBOR s pribitkom v višini 3,2 % letno in z upoštevanjem dejanskega števila dni do dospelosti ter 360 dni v letu (določilo actual/360). Posojilo je bilo namenjeno financiranju plač in drugih stroškov, povezanih z osebjem, stroškov za uporabo železniške infrastrukture ter finančnih stroškov.

OCENA

Glede vprašanja, ali je zadevni ukrep mogoče obravnavati kot pomoč, ima Komisija dvome, da je Slovaška republika z odobritvijo navedenega posojila podjetju ZSSK Cargo ravnala kot preudaren vlagatelj, ki vodi strukturno, globalno ali sektorsko politiko ter ki ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti. Komisija se zato sprašuje, ali se podjetju ZSSK Cargo z zadevnim ukrepom morda ne podeljuje ekonomska prednost, ki je podjetje ne bi imelo v običajnih tržnih razmerah, in torej ali ta ukrep ne vključuje elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. Ocena Komisije temelji na finančnem položaju družbe ter na pogojih in okoliščinah odobritve zadevnega posojila.

Komisija ima tudi dvome glede združljivosti ukrepa z notranjim trgom. Zadevno posojilo je ocenila glede na člen 107(3)(b) in (c) PDEU ter zlasti glede na Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (3), Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) in Smernice Skupnosti o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (5). Komisija glede na oceno in na podlagi informacij, s katerimi razpolaga, izraža dvom, da je ukrep v skladu z navedenimi smernicami mogoče razglasiti kot združljiv z notranjim trgom.

BESEDILO DOPISA

„Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“ |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  UL C 83, 7.4.2009, str. 1.

3

(4)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

4

(5)  UL C 184, 22.7.2008, str. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 117/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 117/05

| 1. | Komisija je 28. aprila 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije po predložitvi v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švica), ki pripada skupini Syngenta AG (Švica), z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad delom sredstev podjetja Monsanto („Monsanto“, ZDA), ki se nanašajo na dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s hibridnimi sončničnimi semeni v svetovnem merilu („dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s sončničnimi semeni“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. aprila 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije po predložitvi v skladu s členom 22 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švica), ki pripada skupini Syngenta AG (Švica), z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe ES o združitvah nadzor nad delom sredstev podjetja Monsanto („Monsanto“, ZDA), ki se nanašajo na dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s hibridnimi sončničnimi semeni v svetovnem merilu („dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s sončničnimi semeni“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | Podjetje Syngenta CP je dejavno na področju kmetijstva. Razvija, proizvaja in prodaja agrokemična sredstva, zlasti izdelke za zaščito pridelkov in semena, med drugim sončnična semena in sredstva za obdelavo sončničnih semen, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

Podjetje Syngenta CP je dejavno na področju kmetijstva. Razvija, proizvaja in prodaja agrokemična sredstva, zlasti izdelke za zaščito pridelkov in semena, med drugim sončnična semena in sredstva za obdelavo sončničnih semen,

| — | Dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s sončničnimi semeni zajemajo sredstva, ki se nanašajo na dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s hibridnimi sončničnimi semeni v svetovnem merilu. |
| --- | --- |

—

Dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s sončničnimi semeni zajemajo sredstva, ki se nanašajo na dejavnosti podjetja Monsanto v zvezi s hibridnimi sončničnimi semeni v svetovnem merilu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---