# Diario Oficial C 105/2010

| | ISSN 1725-244X
  doi:10.3000/1725244X.C_2010.105.spa |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 105 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 53o año24 de abril de 2010 |

ISSN 1725-244X

doi:10.3000/1725244X.C_2010.105.spa

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 105

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

53o año24 de abril de 2010

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | IV   Información |
| | INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 105/01 | Tipo de cambio del euro | 1 |
| 2010/C 105/02 | Decisiones por las que se concluye el procedimiento de investigación formal tras la retirada de la notificación por el Estado miembro — Ayuda estatal — Italia (Artículos 107 a 109 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea) — Comunicación de la Comisión de conformidad con el artículo 108, apartado 2, del TFUE — Retirada de la notificación — Ayuda estatal C 36/08 (ex NN 33/08) — Proyecto de la central eléctrica del Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Número de información

Sumario

Página

IV   Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

2010/C 105/01

Tipo de cambio del euro

1

2010/C 105/02

Decisiones por las que se concluye el procedimiento de investigación formal tras la retirada de la notificación por el Estado miembro — Ayuda estatal — Italia (Artículos 107 a 109 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea) — Comunicación de la Comisión de conformidad con el artículo 108, apartado 2, del TFUE — Retirada de la notificación — Ayuda estatal C 36/08 (ex NN 33/08) — Proyecto de la central eléctrica del Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Dictámenes |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 105/03 | Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 30/09 (ex N 328/08) — Exención fiscal para los residuos procedentes de la producción de cemento — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | OTROS ACTOS |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 105/05 | Publicación de una solicitud de modificación con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios | 12 |

V   Dictámenes

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

2010/C 105/03

Ayuda estatal — Dinamarca — Ayuda estatal C 30/09 (ex N 328/08) — Exención fiscal para los residuos procedentes de la producción de cemento — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

OTROS ACTOS

Comisión Europea

2010/C 105/05

Publicación de una solicitud de modificación con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

o

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

IV Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

| 24.4.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 105/1

---

Tipo de cambio del euro (1)

23 de abril de 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,3311 |
| JPY | yen japonés | 125,11 |
| DKK | corona danesa | 7,4422 |
| GBP | libra esterlina | 0,86730 |
| SEK | corona sueca | 9,5910 |
| CHF | franco suizo | 1,4355 |
| ISK | corona islandesa | |
| NOK | corona noruega | 7,8765 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 25,405 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 264,45 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,7077 |
| PLN | zloty polaco | 3,8823 |
| RON | leu rumano | 4,1240 |
| TRY | lira turca | 1,9763 |
| AUD | dólar australiano | 1,4464 |
| CAD | dólar canadiense | 1,3337 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 10,3327 |
| NZD | dólar neozelandés | 1,8702 |
| SGD | dólar de Singapur | 1,8260 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 475,95 |
| ZAR | rand sudafricano | 9,9440 |
| CNY | yuan renminbi | 9,0881 |
| HRK | kuna croata | 7,2588 |
| IDR | rupia indonesia | 11 993,66 |
| MYR | ringgit malayo | 4,2439 |
| PHP | peso filipino | 59,006 |
| RUB | rublo ruso | 38,8592 |
| THB | baht tailandés | 42,881 |
| BRL | real brasileño | 2,3447 |
| MXN | peso mexicano | 16,2215 |
| INR | rupia india | 59,2170 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,3311

JPY

yen japonés

125,11

DKK

corona danesa

7,4422

GBP

libra esterlina

0,86730

SEK

corona sueca

9,5910

CHF

franco suizo

1,4355

ISK

corona islandesa

NOK

corona noruega

7,8765

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

25,405

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

264,45

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,7077

PLN

zloty polaco

3,8823

RON

leu rumano

4,1240

TRY

lira turca

1,9763

AUD

dólar australiano

1,4464

CAD

dólar canadiense

1,3337

HKD

dólar de Hong Kong

10,3327

NZD

dólar neozelandés

1,8702

SGD

dólar de Singapur

1,8260

KRW

won de Corea del Sur

1 475,95

ZAR

rand sudafricano

9,9440

CNY

yuan renminbi

9,0881

HRK

kuna croata

7,2588

IDR

rupia indonesia

11 993,66

MYR

ringgit malayo

4,2439

PHP

peso filipino

59,006

RUB

rublo ruso

38,8592

THB

baht tailandés

42,881

BRL

real brasileño

2,3447

MXN

peso mexicano

16,2215

INR

rupia india

59,2170

---

(1)  Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

| 24.4.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 105/2

---

DECISIONES POR LAS QUE SE CONCLUYE EL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL TRAS LA RETIRADA DE LA NOTIFICACIÓN POR EL ESTADO MIEMBRO

Ayuda estatal — Italia

(Artículos 107 a 109 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea)

Comunicación de la Comisión de conformidad con el artículo 108, apartado 2, del TFUE — Retirada de la notificación

Ayuda estatal C 36/08 (ex NN 33/08) — Proyecto de la central eléctrica del Sulcis

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 105/02

La Comisión ha decidido concluir el procedimiento de investigación formal incoado el 16 de julio de 2008 (1) con arreglo al artículo 88, apartado 2, del Tratado CE (actualmente, artículo 108, apartado 2, del TFUE), con respecto a la citada medida, puesto que Italia retiró su notificación el 30 de septiembre de 2009.

---

(1)  DO C 240 de 19.9.2008, p. 14.

---

V Dictámenes

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

| 24.4.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 105/3

---

AYUDA ESTATAL — DINAMARCA

Ayuda estatal C 30/09 (ex N 328/08)

Exención fiscal para los residuos procedentes de la producción de cemento

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 88, apartado 2, del Tratado CE

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 105/03

Por carta de 28 octubre 2009, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Dinamarca su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con la medida antes citada. La Comisión también invitó a Dinamarca, de conformidad con el artículo 11, apartado 1, del Reglamento (CE) no 659/1999 a presentar observaciones sobre la intención de la Comisión de incoar el procedimiento de investigación formal.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre la medida en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Ayudas Estatales |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Ayudas Estatales

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dichas observaciones se comunicarán a Dinamarca. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

RESUMEN

Descripción de la medida

Desde 1987 se recauda en Dinamarca un impuesto que tiene por objeto reducir los residuos y promover la reutilización en lugar de la incineración y la incineración en lugar del vertido. La medida notificada se refiere a una exención total del impuesto que grava los residuos para los residuos procedentes de la propia producción de cemento de una empresa, a saber, mezcla bruta, clínker no quemado, polvo de filtros, hormigón desechado, clínker desechado y polvo de horno, que se eliminan en el propio centro de producción de la empresa. Dichas fracciones de residuos procedentes de la producción de cemento no están clasificadas como residuos peligrosos. Actualmente los residuos se almacenan en terrenos de la empresa de donde esta desentierra la cal utilizada para la producción de cemento, sin que ello plantee problemas desde el punto de vista medioambiental. El objetivo de la exención propuesta es compensar los costes cada vez mayores a los que tendrá que hacer frente el sector del cemento como consecuencia de la introducción en 2010 de un impuesto sobre las emisiones de óxido de nitrógeno (NOx), evitando así la pérdida de competitividad o de cuota de mercado y asegurando, al mismo tiempo, un impacto medioambiental.

La exención se notifica para el periodo comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el 1 de enero de 2018 o diez años a partir de la fecha de aprobación por parte de la Comisión y se espera que suponga para el Estado una pérdida de ingresos de aproximadamente 10 millones DKK. Las autoridades danesas solo tienen constancia de una empresa que podría acogerse a la exención, a saber, Aalborg Portland A/S.

Evaluación

La Comisión considera que la reducción fiscal propuesta implica una ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE a favor del productor de cemento en Dinamarca.

La compatibilidad de las medidas se evalúa conforme al capítulo 4 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente (1).

La Comisión considera que la exención fiscal de los residuos tiene al menos un efecto indirecto en la protección del medio ambiente, en el sentido de que permite a Dinamarca mantener su impuesto nacional a niveles relativamente altos y no mina el objetivo general que persigue el impuesto. Por consiguiente, la medida es conforme con el apartado 151 de las Directrices.

En relación con las reducciones fiscales como la que nos ocupa, la Comisión tiene que evaluar además, en particular, si la medida es necesaria y proporcionada. En este caso, la Comisión alberga dudas acerca de la necesidad de la exención, ya que no ha quedado probado que el impuesto dé lugar a un aumento sustancial de los costes de producción. Además, la Comisión tiene dudas de que la exención pueda considerarse proporcionada, pues desaparecerían los incentivos para que el beneficiario cumpla los objetivos del impuesto sobre los residuos.

Ante estas dudas, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

TEXTO DE LA CARTA

«Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.» |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.»

---

(1)  DO C 82 de 1.4.2008, p. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 105/11

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 105/04

| 1. | El 19 de abril de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Eurovia SA («Eurovia», Francia) controlada por el grupo Vinci («Vinci», Francia) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de diversas partes de las empresas Tarmac International Holding BV y Tarmac Deutschland International GMBH (conjuntamente «Tarmac», Reino Unido) mediante la adquisición de acciones. |
| --- | --- |

1.

El 19 de abril de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual la empresa Eurovia SA («Eurovia», Francia) controlada por el grupo Vinci («Vinci», Francia) adquiere el control, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de diversas partes de las empresas Tarmac International Holding BV y Tarmac Deutschland International GMBH (conjuntamente «Tarmac», Reino Unido) mediante la adquisición de acciones.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | Eurovia: construcción y mantenimiento de carreteras, ferrocarriles e infraestructuras aeroportuarias, producción y venta de asfalto y granulados, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

Eurovia: construcción y mantenimiento de carreteras, ferrocarriles e infraestructuras aeroportuarias, producción y venta de asfalto y granulados,

| — | Tarmac: producción y venta de granulados. |
| --- | --- |

—

Tarmac: producción y venta de granulados.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1 («Reglamento comunitario de concentraciones»).

---

OTROS ACTOS

Comisión Europea

| 24.4.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 105/12

---

Publicación de una solicitud de modificación con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo, sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

2010/C 105/05

Esta publicación otorga un derecho de oposición con arreglo al artículo 7 del Reglamento (CE) no 510/2006 (1) del Consejo. Las declaraciones de oposición deben llegar a la Comisión en el plazo de seis meses a partir de la presente publicación.

SOLICITUD DE MODIFICACIÓN

REGLAMENTO (CE) No 510/2006 DEL CONSEJO

Solicitud de modificación con arreglo al artículo 9

«LIMONE DI SORRENTO»

No CE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Apartados del pliego de condiciones afectados por la modificación:

| — |  | Denominación del producto |
| --- | --- | --- |
| — |  | Descripción del producto |
| — |  | Zona geográfica |
| — |  | Prueba del origen |
| — | | Método de obtención |
| — | | Vínculo |
| — | | Etiquetado |
| — | | Requisitos nacionales |
| — | | Otros (especifíquense) |

—



Denominación del producto

—



Descripción del producto

—



Zona geográfica

—



Prueba del origen

—

Image

Método de obtención

—

Image

Vínculo

—

Image

Etiquetado

—

Image

Requisitos nacionales

—

Image

Otros (especifíquense)

2.   Tipo de modificación:

| — | | Modificación del documento único o de la ficha resumen |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modificación del pliego de condiciones de una DOP o IGP registrada de la que no se haya publicado ni el documento único ni la ficha resumen |
| — |  | Modificación del pliego de condiciones que no requiere la modificación del documento único publicado [artículo 9, apartado 3, del Reglamento (CE) no 510/2006] |
| — |  | Modificación temporal del pliego de condiciones que obedezca a medidas sanitarias o fitosanitarias obligatorias impuestas por las autoridades públicas [artículo 9, apartado 4, del Reglamento (CE) no 510/2006] |

—

Image

Modificación del documento único o de la ficha resumen

—



Modificación del pliego de condiciones de una DOP o IGP registrada de la que no se haya publicado ni el documento único ni la ficha resumen

—



Modificación del pliego de condiciones que no requiere la modificación del documento único publicado [artículo 9, apartado 3, del Reglamento (CE) no 510/2006]

—



Modificación temporal del pliego de condiciones que obedezca a medidas sanitarias o fitosanitarias obligatorias impuestas por las autoridades públicas [artículo 9, apartado 4, del Reglamento (CE) no 510/2006]

3.   Modificaciones:

3.1.   Método de obtención:

| — | en el artículo 4, tercer párrafo, se modifica la descripción que hace el pliego de condiciones vigente de las pérgolas de madera bajo las cuales se cultivan las plantas de «Limone di Sorrento». Aunque se da preferencia a los postes de madera de castaño, se permite la utilización de postes de otro tipo de madera o de aleaciones de metales (dado que el material de los postes no influye en la calidad del producto). |
| --- | --- |

—

en el artículo 4, tercer párrafo, se modifica la descripción que hace el pliego de condiciones vigente de las pérgolas de madera bajo las cuales se cultivan las plantas de «Limone di Sorrento». Aunque se da preferencia a los postes de madera de castaño, se permite la utilización de postes de otro tipo de madera o de aleaciones de metales (dado que el material de los postes no influye en la calidad del producto).

Además, dado que de la redacción actual del pliego de condiciones no se deduce que la técnica tradicional de producción de «Limone di Sorrento» consiste en cultivar las plantas bajo una pérgola de madera cubierta o protegidas por la sombra de especies vegetales diferentes de limoneros, se ha cambiado el orden de los elementos de la frase para que ello resulte más explícito.

| — | en el artículo 4, quinto párrafo, y en el artículo 5, cuarto párrafo, se ha modificado la fecha de comienzo de la recolección de los limones. Ello obedece a que, debido a los cambios climáticos que se han producido en los últimos años en todo el planeta, los limones maduran antes, por lo que es preciso adelantar un mes la fecha de comienzo de la recolección, que pasa a ser el 1 de enero en lugar del 1 de febrero, |
| --- | --- |

—

en el artículo 4, quinto párrafo, y en el artículo 5, cuarto párrafo, se ha modificado la fecha de comienzo de la recolección de los limones. Ello obedece a que, debido a los cambios climáticos que se han producido en los últimos años en todo el planeta, los limones maduran antes, por lo que es preciso adelantar un mes la fecha de comienzo de la recolección, que pasa a ser el 1 de enero en lugar del 1 de febrero,

| — | en el artículo 4, antepenúltimo párrafo, se modifica el valor de la producción máxima de limones por hectárea. Ello se debe a que, tras la obtención del reconocimiento de la indicación geográfica protegida y gracias a la mejora de las técnicas tradicionales de cultivo, con ayuda de los ingenieros agrónomos del organismo de control, y a los cambios climáticos, ha habido un aumento del potencial productivo de «Limone di Sorrento». Además, la reposición de árboles, que ya son plenamente productivos, en sustitución de los árboles viejos o afectados por gomosis y la vuelta a la fertilización orgánica hacen que se obtengan unas producciones medias anuales por árbol mucho más elevadas que antes, sin merma de la calidad del producto. |
| --- | --- |

—

en el artículo 4, antepenúltimo párrafo, se modifica el valor de la producción máxima de limones por hectárea. Ello se debe a que, tras la obtención del reconocimiento de la indicación geográfica protegida y gracias a la mejora de las técnicas tradicionales de cultivo, con ayuda de los ingenieros agrónomos del organismo de control, y a los cambios climáticos, ha habido un aumento del potencial productivo de «Limone di Sorrento». Además, la reposición de árboles, que ya son plenamente productivos, en sustitución de los árboles viejos o afectados por gomosis y la vuelta a la fertilización orgánica hacen que se obtengan unas producciones medias anuales por árbol mucho más elevadas que antes, sin merma de la calidad del producto.

Así pues, se ha modificado en el pliego de condiciones el valor de la producción máxima de limones por hectárea, subiéndolo de 35 toneladas a 45, para adecuarlo a las posibilidades actuales.

| — | en el artículo 6, último punto, se ha disminuido del 30 % al 25 % el rendimiento de zumo de limón. Al estudiar los rendimientos en fábrica de los lotes de producción, regulando la presión de extracción para limitar la presencia de sustancias sólidas y, por consiguiente, la turbidez, se han observado rendimientos inferiores al 30 %, aunque superiores al 25 %. Ello ha obligado a actualizar este dato en el pliego de condiciones. |
| --- | --- |

—

en el artículo 6, último punto, se ha disminuido del 30 % al 25 % el rendimiento de zumo de limón. Al estudiar los rendimientos en fábrica de los lotes de producción, regulando la presión de extracción para limitar la presencia de sustancias sólidas y, por consiguiente, la turbidez, se han observado rendimientos inferiores al 30 %, aunque superiores al 25 %. Ello ha obligado a actualizar este dato en el pliego de condiciones.

3.2.   Vínculo:

| — | se formula de manera distinta el punto 4.6 de la ficha resumen publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (DO C 77 de 17.3.2000, p. 5.). |
| --- | --- |

—

se formula de manera distinta el punto 4.6 de la ficha resumen publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (DO C 77 de 17.3.2000, p. 5.).

En la nueva formulación, se añaden datos acerca de la antigüedad de la presencia del «Limone di Sorrento» en la península de Sorrento y de la importancia de su cultivo para las poblaciones de la zona y se eliminan referencias al tipo de madera de los postes que se utilizan para construir las pérgolas de madera.

La eliminación de estas referencias es una consecuencia lógica de la solicitud de modificación del método de obtención con la que se pretende autorizar el uso de estructuras y postes que no sean de madera de castaño. Esta modificación obedece a que, desde el siglo XIX, el paisaje se caracteriza por la presencia de limoneros cultivados bajo pérgolas o protegidos por árboles de fuste alto que los resguardan de las inclemencias meteorológicas del invierno.

La referencia a los postes de castaño es un mero detalle técnico e histórico del método de cultivo del limón que no tiene relevancia alguna en lo tocante al vínculo entre el medio y el producto. A este respecto, es preciso subrayar que el paisaje y el territorio han sido modelados por los agricultores de la zona, que, con inteligencia e intuición, han proyectado y construido estructuras con los mejores medios de que disponían para proteger las plantaciones de limoneros y permitir una correcta maduración de los frutos. Si eligieron la madera de castaño fue únicamente por sus características técnicas, ya que era más dura, fácil de trabajar y duradera que la de aliso y, por lo tanto, más adecuada para la fabricación de postes. Así pues, el verdadero elemento de vínculo entre el medio y el «Limone di Sorrento» es la presencia de pérgolas, que forman parte desde siempre de la técnica de producción como medio de proteger los frutos y permitir una maduración progresiva de los mismos. La referencia al tipo de madera utilizada para la construcción de las pérgolas no es más que una referencia histórica carente de significado a los efectos de la relación causal entre la zona geográfica y la calidad del producto.

Sobre la base de estas consideraciones, se considera que la nueva formulación del punto 5.3 del documento único no altera las condiciones que dieron lugar al registro de la denominación.

3.3.   Etiquetado:

| — | en el artículo 7, primer párrafo, se añade una precisión en relación con el despacho al consumo del producto. En el pliego de condiciones actual, únicamente se hace referencia a la comercialización del producto en «envases rígidos» a pesar de que está muy extendida la comercialización de frutas y hortalizas a granel. |
| --- | --- |

—

en el artículo 7, primer párrafo, se añade una precisión en relación con el despacho al consumo del producto. En el pliego de condiciones actual, únicamente se hace referencia a la comercialización del producto en «envases rígidos» a pesar de que está muy extendida la comercialización de frutas y hortalizas a granel.

La incorporación de la posibilidad de comercializar el «Limone di Sorrento» a granel hace necesario reglamentar el etiquetado del producto al objeto de que sea fácilmente identificable por los consumidores y de permitir su trazabilidad. La versión modificada del pliego de condiciones dispone, pues, que cuando se comerciale «Limone di Sorrento» IGP a granel, el 80 % del producto deberá estar etiquetado.

| — | en el párrafo de ese mismo artículo 7 en el que se habla de «productos elaborados», ha sido necesario eliminar las palabras «de los ingredientes» para no dar pie a interpretaciones erróneas. En el pliego de condiciones en vigor se hace referencia, efectivamente, al uso de la denominación protegida en la etiqueta de los productos transformados y no, como podría inferirse erróneamente de la lectura del texto actual, a la indicación del «Limone di Sorrento» en la lista de ingredientes del producto transformado. |
| --- | --- |

—

en el párrafo de ese mismo artículo 7 en el que se habla de «productos elaborados», ha sido necesario eliminar las palabras «de los ingredientes» para no dar pie a interpretaciones erróneas. En el pliego de condiciones en vigor se hace referencia, efectivamente, al uso de la denominación protegida en la etiqueta de los productos transformados y no, como podría inferirse erróneamente de la lectura del texto actual, a la indicación del «Limone di Sorrento» en la lista de ingredientes del producto transformado.

La presencia de las palabras «de los ingredientes» en el pliego de condiciones en vigor se debe a un error de redacción, como se desprende de la lectura del párrafo siguiente, que habla, correctamente, del «control de la correcta utilización de la IGP «Limone di Sorrento» en los productos elaborados y/o transformados».

| — | en el penúltimo párrafo del artículo 7, se elimina el término «agrupaciones» (consorzi) de las menciones que se pueden añadir en la etiqueta de la indicación IGP «Limone di Sorrento» atendiendo a que la normativa nacional sobre los consejos reguladores (consorzi di tutela) de las indicaciones geográficas y, particularmente, la Ley no 526/1999 de 21 de diciembre de 1999, dispone que sólo puede autorizarse uno por denominación. Dado que ya existe un consejo regulador de la denominación «Limone di Sorrento», reconocido conforme a la Ley antes citada, sería claramente contrario a la normativa nacional indicar otras agrupaciones en la etiqueta, |
| --- | --- |

—

en el penúltimo párrafo del artículo 7, se elimina el término «agrupaciones» (consorzi) de las menciones que se pueden añadir en la etiqueta de la indicación IGP «Limone di Sorrento» atendiendo a que la normativa nacional sobre los consejos reguladores (consorzi di tutela) de las indicaciones geográficas y, particularmente, la Ley no 526/1999 de 21 de diciembre de 1999, dispone que sólo puede autorizarse uno por denominación. Dado que ya existe un consejo regulador de la denominación «Limone di Sorrento», reconocido conforme a la Ley antes citada, sería claramente contrario a la normativa nacional indicar otras agrupaciones en la etiqueta,

| — | por último, también en el artículo 7, se sustituye la palabra «Limoni» que aparece en el logotipo de la denominación y en la descripción del logotipo por la palabra «Limone», que es la que aparece en la indicación registrada mediante el Reglamento (CE) no 2446 de 6 de noviembre de 2000. Se trata de la corrección de un error material, pues el propio pliego de condiciones habla de «Limoni di Sorrento» solamente en la descripción del logotipo, mientras que en el resto del texto el producto se cita siempre como «Limone di Sorrento», que es lo correcto. |
| --- | --- |

—

por último, también en el artículo 7, se sustituye la palabra «Limoni» que aparece en el logotipo de la denominación y en la descripción del logotipo por la palabra «Limone», que es la que aparece en la indicación registrada mediante el Reglamento (CE) no 2446 de 6 de noviembre de 2000. Se trata de la corrección de un error material, pues el propio pliego de condiciones habla de «Limoni di Sorrento» solamente en la descripción del logotipo, mientras que en el resto del texto el producto se cita siempre como «Limone di Sorrento», que es lo correcto.

3.4.   Requisitos nacionales:

| — | se elimina una frase en el segundo párrafo del artículo 4 del pliego de condiciones y otra en el párrafo quinto conforme a las cuales se atribuía de hecho a la administración regional la potestad para modificar el pliego de condiciones. |
| --- | --- |

—

se elimina una frase en el segundo párrafo del artículo 4 del pliego de condiciones y otra en el párrafo quinto conforme a las cuales se atribuía de hecho a la administración regional la potestad para modificar el pliego de condiciones.

En particular, en el segundo párrafo se elimina la frase que atribuía a los organismos técnicos regionales la facultad de autorizar formas de cultivo de «Limone di Sorrento» distintas de las indicadas en el pliego de condiciones.

En el quinto párrafo, se elimina la frase que abribuía a la región de Campania la potestad para modificar mediante decreto, en función de las condiciones climáticas, las fechas de recolección de los limones.

Era necesario eliminar esas dos frases pues atribuían impropiamente a la administración regional y a la Comisión Europea la potestad para modificar el pliego de condiciones.

| — | se ha modificado el primer párrafo del artículo 5 y eliminado el segundo párrafo de ese mismo artículo. Ambos atribuían indebidamente a la región de Campania funciones que corresponden a la estructura de control. En el primer párrafo, se ha sustituido la frase «registro, llevado y mantenido al día por la región de Campania, directamente (...) presente artículo» por la frase «lista llevada por la estructura de control», que, en este caso, es el IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

se ha modificado el primer párrafo del artículo 5 y eliminado el segundo párrafo de ese mismo artículo. Ambos atribuían indebidamente a la región de Campania funciones que corresponden a la estructura de control. En el primer párrafo, se ha sustituido la frase «registro, llevado y mantenido al día por la región de Campania, directamente (...) presente artículo» por la frase «lista llevada por la estructura de control», que, en este caso, es el IS.ME.CERT.

La sustitución del término «registro», en el tercer párrafo de ese mismo artículo y en el punto 4 del artículo 7, por el término «lista» se enmarca en la misma lógica que lo anterior.

3.5.   Otros:

| — | por último, se ha eliminado el artículo 8 del pliego de condiciones. Este artículo, que preveía sanciones «en los términos previstos por la ley» en caso de usurpación de la denominación, era un pleonasmo pues es evidente que quienes cometen fraudes han de ser sancionados conforme a la legislación. En el presente caso, es de aplicación el Decreto legislativo no 297/2004, por el que se fijan las normas sancionadoras con arreglo al Reglamento (CEE) no 2081/92 [actualmente, Reglamento (CE) no 510/2006]. |
| --- | --- |

—

por último, se ha eliminado el artículo 8 del pliego de condiciones. Este artículo, que preveía sanciones «en los términos previstos por la ley» en caso de usurpación de la denominación, era un pleonasmo pues es evidente que quienes cometen fraudes han de ser sancionados conforme a la legislación. En el presente caso, es de aplicación el Decreto legislativo no 297/2004, por el que se fijan las normas sancionadoras con arreglo al Reglamento (CEE) no 2081/92 [actualmente, Reglamento (CE) no 510/2006].

La modificación del pliego de condiciones ha sido propuesta por el Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. (consejo regulador de la IGP), sito en Vico Equense 80069 (NA) — Via Domenico Caccioppoli 25, que ostenta un interés legítimo en ello en su calidad de agrupación reconocida a los efectos de la Ley no 525/1999 y que está constituido por productores de «Limone di Sorrento» IGP sujetos a controles periódicos de la estructura de control.

DOCUMENTO ÚNICO

REGLAMENTO (CE) No 510/2006 DEL CONSEJO

«LIMONE DI SORRENTO»

No CE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denominación:

«Limone di Sorrento»

2.   Estado miembro o tercer país:

Italia

3.   Descripción del producto agrícola o alimenticio:

3.1.   Tipo de producto:

| Clase 1.6. | Frutas, hortalizas y cereales frescos o transformados. |
| --- | --- |

Clase 1.6.

Frutas, hortalizas y cereales frescos o transformados.

3.2.   Descripción del producto que se designa con la denominación indicada en el punto 1:

En el momento del despacho al consumo, el «Limone di Sorrento» IGP tiene una forma ovalada y simétrica, con la zona del pedicelo ligeramente prominente y una superficie de base media.

Es de tamaño medio o medio-grande y su peso no puede ser inferior a 85 gramos. Los limones que pesen menos de 85 gramos pero tengan todas las demás características indicadas en este punto pueden destinarse a la transformación.

El pedúnculo del limón tiene un grosor y una longitud medios y la unión al pedúnculo es fuerte. El limón tiene ápice pero carece de surco areolar y de residuo estilar. El eje carpelar es redondo, mediano y semilleno.

La corteza de los frutos de la IGP «Limone di Sorrento» es de color amarillo limón en más del 50 % de la superficie y de grosor medio (flavedo y albedo); el flavedo es rico en aceites esenciales y desprende un aroma y un perfume intensos; la pulpa es de color amarillo pajizo y de textura intermedia y el zumo, amarillo pajizo y abundante (rendimiento no inferior al 25 %), tiene un acidez elevada (igual o superior a 3,5 gr/100 ml).

3.3.   Materias primas (únicamente en el caso de los productos transformados):

—

3.4.   Piensos (únicamente en el caso de los productos de origen animal):

—

3.5.   Fases específicas de la producción que deben llevarse a cabo en la zona geográfica definida:

—

3.6.   Normas especiales sobre el corte en lonchas, el rallado, el envasado, etc.:

—

3.7.   Normas especiales sobre el etiquetado:

Los limones de la IGP. «Limone di Sorrento» deben despacharse al consumo a granel, siempre y cuando un 80 % de los frutos lleven etiquetas adhesivas individuales, o en envases rígidos de una capacidad comprendida entre 0,5 y 15 kilogramos, fabricados con materias de origen vegetal, cartón u otros materiales reciclables autorizados por la normativa comunitaria.

El envase con el sello de la IGP, o las etiquetas pegadas a él, deben llevar, en caracteres de imprenta claros y legibles de las mismas dimensiones, las indicaciones «Limone di Sorrento» e «Indicazione geografica protetta» (o la sigla IGP), además del nombre, la razón social y la dirección de la empresa envasadora o productora y de la cantidad de producto que contiene el envase, expresada de conformidad con la normativa vigente.

También debe figurar el logotipo específico e inconfundible, utilizado siempre en combinación con la indicación geográfica protegida. El logotipo consiste en la imagen de tres limones con hojas, uno de los cuales es más grande que los otros dos, que están ligeramente escorados. En el interior del grande está representado el paisaje de la costa de Sorrento hasta Punta Scutolo. El paisaje es de color verde Pantone 360 CV; las hojas, de color verde Pantone 362 CV; los dos limones pequeños y el recuadro con la indicación «Limone di Sorrento», de color amarillo Pantone process yellow; el mar, de color azul Pantone 284 CV; y la indicación «Limone di Sorrento», de color negro.

Image

En los productos elaborados derivados de la transformación de limones puede hacerse referencia al nombre geográfico «Sorrento», en el contexto de la denominación, siempre y cuando se respeten las condiciones siguientes:

| — | los limones utilizados para la preparación del producto sean exclusivamente de la IGP «Limone di Sorrento», |
| --- | --- |

—

los limones utilizados para la preparación del producto sean exclusivamente de la IGP «Limone di Sorrento»,

| — | se indique la proporción exacta entre la cantidad de frutos de la IGP «Limone di Sorrento» utilizada y la cantidad de producto elaborado obtenida, |
| --- | --- |

—

se indique la proporción exacta entre la cantidad de frutos de la IGP «Limone di Sorrento» utilizada y la cantidad de producto elaborado obtenida,

| — | la elaboración o transformación de los limones se realice exclusivamente en el territorio de los municipios indicados en el punto 4, |
| --- | --- |

—

la elaboración o transformación de los limones se realice exclusivamente en el territorio de los municipios indicados en el punto 4,

| — | se acredite la utilización de limones de la IGP «Limone di Sorrento» adquiridos a productores inscritos en el registro mediante la conservación de las facturas de compra y las correspondientes anotaciones en los documentos oficiales. |
| --- | --- |

—

se acredite la utilización de limones de la IGP «Limone di Sorrento» adquiridos a productores inscritos en el registro mediante la conservación de las facturas de compra y las correspondientes anotaciones en los documentos oficiales.

Está prohibido añadir a la indicación geográfica protegida «Limone di Sorrento» cualesquiera otros calificativos diferentes de los previstos en el pliego de condiciones, incluidos los adjetivos «tipo», «gusto», «uso», «selezionato», «scelto» (tipo, sabor, uso, seleccionado, selecto) o similares.

No obstante, se autorizan las indicaciones que hagan referencia a empresas, nombres, razones sociales o marcas privadas, siempre que no sean elogiosas ni puedan inducir a error a los consumidores.

Esas indicaciones deberán figurar en el etiquetado en caracteres de un tamaño (alto y ancho) igual o inferior a la mitad del de los utilizados para evidenciar la indicación geográfica protegida.

4.   Descripción sucinta de la zona geográfica:

La zona de producción del «Limone di Sorrento» IGP engloba el territorio de los municipios de Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri y Anacapri.

5.   Vínculo con la zona geográfica:

5.1.   Carácter específico de la zona geográfica:

La península de Sorrento es una estrecha lengua de tierra que se adentra en el mar Tirreno y separa los golfos de Nápoles y Salerno. Al este, está cerrada por el macizo del Monte Faito e Sant’Angelo y su eje central está constituido por una cadena de colinas en la que sobresalen picos como el Monte Comune y el Monte Vico Alvano.

Desde el punto de vista geológico, la zona presenta una alternancia de matriz cálcarea con bancos de toba gris sorrentina que ocupan la denominada llanura de Sorrento, es decir, la planicie existente entre Meta y Sorrento; en algunas partes (como en Massa Lubrense y Sorrento), los suelos también son areniscos. La superficie está constituida fundamentalmente por estratos de productos de alteración de materiales piroclásticos (andosuelos); la presencia de bancos de lapili permite un buen drenaje del terreno.

La naturaleza volcánica de los suelos hace que tengan una buena capacidad de intercambio catiónico, lo que favorece el aporte de elementos minerales como potasio, calcio y silicio que, a su vez, dan a los productos agrícolas características muy estimadas como es, por ejemplo, un contenido elevado de azúcares.

Desde el punto de vista climático, la zona se caracteriza por una buena pluviosidad (unos 800 mm anuales), concentrada en los meses de otoño y primavera. No es pues una zona árida, lo que hace posible cultivar cítricos casi sin necesidad de riego.

En invierno, las temperaturas mínimas pocas veces alcanzan niveles inferiores a cero grados centígrados mientras que, en verano, la brisa marina hace que las temperaturas no superen, en general, los 30 grados centígrados.

5.2.   Carácter específico del producto:

El «Limone di Sorrento» es altamente refloreciente: pueden producirse hasta cinco florecimientos principales, lo que, biológicamente, origina un acentuado polimorfismo.

Los frutos son muy variables en forma, tamaño, grosor de la corteza y del epicarpio y número de semillas. Esta heterogeneidad obedece a la diferencia en la época de floración pero también a las diferencias clonales y a las especiales condiciones edafoclimáticas de la zona de cultivo.

Esos elementos no modifican sin embargo las características organolépticas (sensoriales) y reológicas del «Limone di Sorrento». Lo característico de éste es, en efecto, el equilibrio entre los azúcares solubles y los ácidos orgánicos (cítrico y málico). Además, la mayor absorción de potasio, abundante en los suelos de la zona, hace que las glándulas oleosas de la corteza tengan un contenido de aceites esenciales elevado.

5.3.   Relación causal entre la zona geográfica y la calidad o las características del producto (en el caso de las DOP) o la calidad, la reputación u otras características específicas del producto (en el caso de las IGP):

El «Limone di Sorrento» goza de una reputación indudable desde hace siglos, no sólo en la zona de producción sino también en el resto de Italia y en el extranjero. Este producto forma parte de la cultura y la historia de Italia y es un elemento caracterizador del paisaje de la península de Sorrento con la típica estructura de protección en pérgolas.

La presencia de cítricos en la península de Sorrento se remonta a la antigüedad. En antiguos mosaicos romanos de la «Casa del frutteto» de la zona arqueológica de Pompeya, del año 79 d.c., se observan claramente dos hermosos limoneros que se asemejan varietalmente al «Limone di Sorrento» que se cultiva actualmente en la zona. Las obras pictóricas del siglo XVIII pintadas en la península de Sorrento muestran limoneros y naranjos, mezclados con nogales, olivos y vides; de hecho, en esa época, comenzó la exportación de limones por la vía marítima incluso a países del otro lado del Atlántico.

El desarrollo del cultivo se intensificó en el siglo XIX, con la utilización de estructuras de protección (pérgolas) que sólo se emplean en esa zona.

En esa época, los limones de Sorrento se exportaban en cajas de madera de chopo a Europa y América (como demuestra la abundante documentación de ventas y transporte que existe de ese período) y supusieron una fuente de riqueza que permitió realizar grandes inversiones para desarrollar el sector turístico regional.

Es en ese época cuando comenzó a asociarse el clásico jardín sorrentino de limoneros y naranjos con la imagen de la ciudad de Sorrento y con su fama turística. Ya en el siglo XVIII, a partir del período del «Grand tour» (itinerario de viaje por Europa), Goethe cita y exalta a Sorrento, «la tierra donde florecen los limoneros», en su viaje a Italia.

El mercado siempre ha reconocido al «Limone di Sorrento» un precio de venta mucho mayor que el de los limones procedentes de otras zonas de producción, por su renombre y peculiares características. Además, por las excepcionales características aromáticas de su corteza, el «Limone di Sorrento» es el elemento de base del tradicional limoncello (licor de limón).

La calidad específica del «Limone di Sorrento» IGP es fruto de la combinación de las características edafoclimáticas propias de la zona, de la protección particular de los árboles mediante pérgolas o árboles de gran fuste y de la selección clonal efectuada desde hace siglos por los agricultores de la zona. Todo ello contribuye a obtener un fruto cuya corteza tiene un contenido elevadísimo de aceites esenciales y cuyo zumo tiene un contenido equilibrado de ácidos y azúcares, lo que le confiere características organolépticas peculiares que hacen que pueda beberse sin añadirle azúcar.

Las técnicas de producción y la capacidad para florecer varias veces permiten obtener estas excepcionales características durante toda la cosecha.

Referencia a la publicación del pliego de condiciones:

Esta administración inició el procedimiento nacional de oposición mediante la publicación de la propuesta de reconocimiento de la indicación geográfica protegida «Limone di Sorrento» en el no 81 del Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Boletín Oficial de la República Italiana) de 6 de abril de 2007.

El texto consolidado del pliego de condiciones de producción puede consultarse:

| — | en la siguiente dirección de Internet: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  o |
| --- | --- |

—

en la siguiente dirección de Internet: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

o

| — | o accediendo a la página principal del sitio del Ministerio (http://www.politicheagricole.it) y seleccionando la pestaña «Prodotti di Qualità» (a la izquierda de la pantalla) y, seguidamente, «Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]». |
| --- | --- |

—

o accediendo a la página principal del sitio del Ministerio (http://www.politicheagricole.it) y seleccionando la pestaña «Prodotti di Qualità» (a la izquierda de la pantalla) y, seguidamente, «Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]».

---

(1)  DO L 93 de 31.3.2006, p. 12.

---