# Publicatieblad C 105/2010

| | ISSN 1725-2474
  doi:10.3000/17252474.C_2010.105.nld |
| --- | --- |
| Publicatieblad
  van de Europese Unie | C 105 |
| | |
| Uitgave in de Nederlandse taal | Mededelingen en bekendmakingen | 53e jaargang24 april 2010 |

ISSN 1725-2474

doi:10.3000/17252474.C_2010.105.nld

Publicatieblad

van de Europese Unie

C 105

Uitgave in de Nederlandse taal

Mededelingen en bekendmakingen

53e jaargang24 april 2010

---

| Nummer | Inhoud | Bladzijde |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informatie |
| | INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN, ORGANEN EN INSTANTIES VAN DE EUROPESE UNIE |
| | Europese Commissie |
| 2010/C 105/01 | Wisselkoersen van de euro | 1 |
| 2010/C 105/02 | Besluit tot afsluiting van de formele onderzoekprocedure na intrekking door de lidstaat — Steunmaatregelen van de staten — Italië (artikelen 107 tot en met 109 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU)) — Mededeling van de Commissie overeenkomstig artikel 108, lid 2, van het VWEU — intrekking van een aanmelding — Steunmaatregel C 36/08 (ex NN 33/08) — Project voor de elektriciteitscentrale van Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Nummer

Inhoud

Bladzijde

IV   Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN, ORGANEN EN INSTANTIES VAN DE EUROPESE UNIE

Europese Commissie

2010/C 105/01

Wisselkoersen van de euro

1

2010/C 105/02

Besluit tot afsluiting van de formele onderzoekprocedure na intrekking door de lidstaat — Steunmaatregelen van de staten — Italië (artikelen 107 tot en met 109 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU)) — Mededeling van de Commissie overeenkomstig artikel 108, lid 2, van het VWEU — intrekking van een aanmelding — Steunmaatregel C 36/08 (ex NN 33/08) — Project voor de elektriciteitscentrale van Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Adviezen |
| --- | --- |
| | PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID |
| | Europese Commissie |
| 2010/C 105/03 | Steunmaatregelen van de staten — Denemarken — Steunmaatregel C 30/09 (ex N 328/08) — Belastingvrijstelling voor afval van de cementproductie — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | ANDERE HANDELINGEN |
| | Europese Commissie |
| 2010/C 105/05 | Bekendmaking van een wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 6, lid 2, van Verordening (EG) nr. 510/2006 van de Raad inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen | 12 |

V   Adviezen

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Europese Commissie

2010/C 105/03

Steunmaatregelen van de staten — Denemarken — Steunmaatregel C 30/09 (ex N 328/08) — Belastingvrijstelling voor afval van de cementproductie — Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Voorafgaande aanmelding van een concentratie (Zaak COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

ANDERE HANDELINGEN

Europese Commissie

2010/C 105/05

Bekendmaking van een wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 6, lid 2, van Verordening (EG) nr. 510/2006 van de Raad inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Voor de EER relevante tekst |

---

(1)   Voor de EER relevante tekst

1

| NL | |
| --- | --- |

NL

---

IV Informatie

INFORMATIE AFKOMSTIG VAN DE INSTELLINGEN, ORGANEN EN INSTANTIES VAN DE EUROPESE UNIE

Europese Commissie

| 24.4.2010 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 105/1

---

Wisselkoersen van de euro (1)

23 april 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Munteenheid | Koers |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3311 |
| JPY | Japanse yen | 125,11 |
| DKK | Deense kroon | 7,4422 |
| GBP | Pond sterling | 0,86730 |
| SEK | Zweedse kroon | 9,5910 |
| CHF | Zwitserse frank | 1,4355 |
| ISK | IJslandse kroon | |
| NOK | Noorse kroon | 7,8765 |
| BGN | Bulgaarse lev | 1,9558 |
| CZK | Tsjechische koruna | 25,405 |
| EEK | Estlandse kroon | 15,6466 |
| HUF | Hongaarse forint | 264,45 |
| LTL | Litouwse litas | 3,4528 |
| LVL | Letlandse lat | 0,7077 |
| PLN | Poolse zloty | 3,8823 |
| RON | Roemeense leu | 4,1240 |
| TRY | Turkse lira | 1,9763 |
| AUD | Australische dollar | 1,4464 |
| CAD | Canadese dollar | 1,3337 |
| HKD | Hongkongse dollar | 10,3327 |
| NZD | Nieuw-Zeelandse dollar | 1,8702 |
| SGD | Singaporese dollar | 1,8260 |
| KRW | Zuid-Koreaanse won | 1 475,95 |
| ZAR | Zuid-Afrikaanse rand | 9,9440 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,0881 |
| HRK | Kroatische kuna | 7,2588 |
| IDR | Indonesische roepia | 11 993,66 |
| MYR | Maleisische ringgit | 4,2439 |
| PHP | Filipijnse peso | 59,006 |
| RUB | Russische roebel | 38,8592 |
| THB | Thaise baht | 42,881 |
| BRL | Braziliaanse real | 2,3447 |
| MXN | Mexicaanse peso | 16,2215 |
| INR | Indiase roepie | 59,2170 |

Munteenheid

Koers

USD

US-dollar

1,3311

JPY

Japanse yen

125,11

DKK

Deense kroon

7,4422

GBP

Pond sterling

0,86730

SEK

Zweedse kroon

9,5910

CHF

Zwitserse frank

1,4355

ISK

IJslandse kroon

NOK

Noorse kroon

7,8765

BGN

Bulgaarse lev

1,9558

CZK

Tsjechische koruna

25,405

EEK

Estlandse kroon

15,6466

HUF

Hongaarse forint

264,45

LTL

Litouwse litas

3,4528

LVL

Letlandse lat

0,7077

PLN

Poolse zloty

3,8823

RON

Roemeense leu

4,1240

TRY

Turkse lira

1,9763

AUD

Australische dollar

1,4464

CAD

Canadese dollar

1,3337

HKD

Hongkongse dollar

10,3327

NZD

Nieuw-Zeelandse dollar

1,8702

SGD

Singaporese dollar

1,8260

KRW

Zuid-Koreaanse won

1 475,95

ZAR

Zuid-Afrikaanse rand

9,9440

CNY

Chinese yuan renminbi

9,0881

HRK

Kroatische kuna

7,2588

IDR

Indonesische roepia

11 993,66

MYR

Maleisische ringgit

4,2439

PHP

Filipijnse peso

59,006

RUB

Russische roebel

38,8592

THB

Thaise baht

42,881

BRL

Braziliaanse real

2,3447

MXN

Mexicaanse peso

16,2215

INR

Indiase roepie

59,2170

---

(1)  Bron: door de Europese Centrale Bank gepubliceerde referentiekoers.

---

| 24.4.2010 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 105/2

---

BESLUIT TOT AFSLUITING VAN DE FORMELE ONDERZOEKPROCEDURE NA INTREKKING DOOR DE LIDSTAAT

Steunmaatregelen van de staten — Italië

(artikelen 107 tot en met 109 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU))

Mededeling van de Commissie overeenkomstig artikel 108, lid 2, van het VWEU — intrekking van een aanmelding

Steunmaatregel C 36/08 (ex NN 33/08) — Project voor de elektriciteitscentrale van Sulcis

(Voor de EER relevante tekst)

2010/C 105/02

De Commissie heeft besloten de formele onderzoeksprocedure, die op 16 juli 2008 overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag (dat artikel 108, lid 2, van het VWEU is geworden) ten aanzien van hogervermelde maatregel was ingeleid (1), af te sluiten aangezien Italië zijn aanmelding op 30 september 2009 heeft ingetrokken.

---

(1)  PB C 240 van 19.9.2008, blz. 14.

---

V Adviezen

PROCEDURES IN VERBAND MET DE UITVOERING VAN HET GEMEENSCHAPPELIJK MEDEDINGINGSBELEID

Europese Commissie

| 24.4.2010 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 105/3

---

STEUNMAATREGELEN VAN DE STATEN — DENEMARKEN

Steunmaatregel C 30/09 (ex N 328/08)

Belastingvrijstelling voor afval van de cementproductie

Uitnodiging overeenkomstig artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag opmerkingen te maken

(Voor de EER relevante tekst)

2010/C 105/03

De Commissie heeft Denemarken bij schrijven van 28 oktober 2009, dat na deze samenvatting in de authentieke taal is weergegeven, in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag ten aanzien van de bovengenoemde steunmaatregel. De Commissie heeft Denemarken eveneens overeenkomstig artikel 11, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 verzocht zijn opmerkingen in te dienen over het voornemen van de Commissie om de formele onderzoekprocedure in te leiden.

Belanghebbenden kunnen hun opmerkingen over de maatregel maken door deze binnen een maand vanaf de datum van deze bekendmaking te zenden aan:

| Europese Commissie |
| --- |
| Directoraat-generaal Concurrentie |
| Griffie staatssteun |
| 1049 Brussel |
| BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europese Commissie

Directoraat-generaal Concurrentie

Griffie staatssteun

1049 Brussel

BELGIË

Fax +32 22961242

Deze opmerkingen zullen ter kennis van Denemarken worden gebracht. Een belanghebbende die opmerkingen maakt, kan, met opgave van redenen, schriftelijk verzoeken om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit.

TEKST VAN DE SAMENVATTING

Beschrijving van de steunmaatregel

Sinds 1987 wordt in Denemarken met het oog op de afvalreductie een belasting geheven waarmee hergebruik in plaats van verbranding, en verbranding in plaats van storten wordt gestimuleerd. De aangemelde maatregel omvat een volledige vrijstelling van de afvalbelasting voor afval dat bij de cementproductie ontstaat, zoals grondstof, ongebrande klinker, filterstof, beton- en klinkerafval en ovenstof, en dat op het eigen terrein van de onderneming wordt verwijderd. Dit afval van de cementproductie wordt niet als gevaarlijk afval beschouwd. Momenteel wordt dit afval opgeslagen op hetzelfde terrein als waar de kalksteen die voor de cementproductie wordt gebruikt, wordt afgegraven. Dit afval vormt geen bijzonder milieuprobleem. Met de voorgenomen vrijstelling wordt beoogd de cementindustrie te compenseren voor de te verwachten kostenstijging als gevolg van de invoering, in 2010, van een belasting op stikstofoxide-emissies (NOx) en daarmee te voorkomen dat zij concurrentievermogen of marktaandeel verliest, terwijl tegelijkertijd een milieu-effect wordt bereikt.

De vrijstelling is aangemeld voor de periode van 1 januari 2008 tot 1 januari 2018 dan wel tien jaar vanaf de datum van goedkeuring door de Commissie, en zal naar verwachting leiden tot een derving van staatsinkomsten van circa 10 miljoen DKK per jaar. Volgens de Deense autoriteiten komt waarschijnlijk slechts één onderneming voor de vrijstelling in aanmerking, namelijk Aalborg Portland A/S.

Beoordeling

De Commissie is van oordeel dat de voorgenomen belastingverlaging staatssteun inhoudt in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag ten gunste van de cementproducent in Denemarken.

De verenigbaarheid van de maatregelen wordt beoordeeld op grond van hoofdstuk 4 van de richtsnoeren inzake staatssteun voor milieubescherming (1).

De Commissie is van oordeel dat de vrijstelling van afvalbelasting ten minste indirect bijdraagt tot de verbetering van het niveau van milieubescherming in zoverre zij Denemarken in staat stelt zijn nationale belasting op een betrekkelijk hoog niveau te handhaven en zij niet ten koste gaat van de algemene met de belasting nagestreefde doelstelling. Derhalve is de maatregel in overeenstemming met punt 151 van de richtsnoeren milieusteun.

Bij belastingvrijstellingen als de hier besprokene moet de Commissie voorts nagaan of de maatregel noodzakelijk en evenredig is. In dit geval betwijfelt de Commissie of de vrijstelling van afvalbelasting noodzakelijk is, omdat niet is aangetoond dat de belasting een aanzienlijke stijging van de productiekosten veroorzaakt. Bovendien betwijfelt de Commissie of de vrijstelling als evenredig kan worden beschouwd omdat er voor de begunstigde onderneming geen prikkel meer zou zijn om de doelstellingen van de afvalbelasting te verwezenlijken.

Gezien deze twijfels heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

TEKST VAN DE BRIEF

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  PB C 82 van 1.4.2008, blz. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 105/11

---

Voorafgaande aanmelding van een concentratie

(Zaak COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(Voor de EER relevante tekst)

2010/C 105/04

| 1. | Op 19 april 2010 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat de onderneming Eurovia SA („Eurovia”, Frankrijk), die onder de zeggenschap staat van het Vinci-concern („Vinci”, Frankrijk), in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van de EG-concentratieverordening de zeggenschap verkrijgt over verschillende delen van de ondernemingen Tarmac International Holding BV en Tarmac Deutschland International GMBH (tezamen „Tarmac”, Verenigd Koninkrijk), door de verwerving van aandelen. |
| --- | --- |

1.

Op 19 april 2010 heeft de Commissie een aanmelding van een voorgenomen concentratie in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 139/2004 van de Raad (1) ontvangen. Hierin is meegedeeld dat de onderneming Eurovia SA („Eurovia”, Frankrijk), die onder de zeggenschap staat van het Vinci-concern („Vinci”, Frankrijk), in de zin van artikel 3, lid 1, onder b), van de EG-concentratieverordening de zeggenschap verkrijgt over verschillende delen van de ondernemingen Tarmac International Holding BV en Tarmac Deutschland International GMBH (tezamen „Tarmac”, Verenigd Koninkrijk), door de verwerving van aandelen.

| 2. | De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:






  — | Eurovia: aanleg en onderhoud van wegen, spoorwegen en luchthaveninfrastructuur, productie en verkoop van asfalt en granulaten, |
| --- | --- | --- |

2.

De bedrijfswerkzaamheden van de betrokken ondernemingen zijn:

—

Eurovia: aanleg en onderhoud van wegen, spoorwegen en luchthaveninfrastructuur, productie en verkoop van asfalt en granulaten,

| — | Tarmac: productie en verkoop van granulaten. |
| --- | --- |

—

Tarmac: productie en verkoop van granulaten.

| 3. | Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van de EG-concentratieverordening kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden. |
| --- | --- |

3.

Op grond van een voorlopig onderzoek is de Commissie van oordeel dat de aangemelde transactie binnen het toepassingsgebied van de EG-concentratieverordening kan vallen. Ten aanzien van dit punt wordt de definitieve beslissing echter aangehouden.

| 4. | De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.
  Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301), per e-mail naar COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, aan onderstaand adres worden toegezonden:





  Europese Commissie |
| --- | --- |
| Directoraat-generaal Concurrentie |
| Griffie voor concentraties |
| J-70 |
| 1049 Brussel |
| BELGIË |

4.

De Commissie verzoekt belanghebbenden haar hun eventuele opmerkingen over de voorgenomen concentratie kenbaar te maken.

Deze opmerkingen moeten de Commissie uiterlijk tien dagen na dagtekening van deze bekendmaking hebben bereikt. Zij kunnen per faxbericht (+32 22964301), per e-mail naar COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu of per post, onder vermelding van zaaknummer COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, aan onderstaand adres worden toegezonden:

Europese Commissie

Directoraat-generaal Concurrentie

Griffie voor concentraties

J-70

1049 Brussel

BELGIË

---

(1)  PB L 24 van 29.1.2004, blz. 1 (de „EG-concentratieverordening”).

---

ANDERE HANDELINGEN

Europese Commissie

| 24.4.2010 | NL | Publicatieblad van de Europese Unie | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

NL

Publicatieblad van de Europese Unie

C 105/12

---

Bekendmaking van een wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 6, lid 2, van Verordening (EG) nr. 510/2006 van de Raad inzake de bescherming van geografische aanduidingen en oorsprongsbenamingen van landbouwproducten en levensmiddelen

2010/C 105/05

Deze bekendmaking verleent het recht om op grond van artikel 7 van Verordening (EG) nr. 510/2006 (1) van de Raad bezwaar aan te tekenen tegen de wijzigingsaanvraag. Bezwaarschriften moeten binnen zes maanden te rekenen vanaf de datum van deze bekendmaking bij de Commissie worden ingediend.

WIJZIGINGSAANVRAAG

VERORDENING (EG) Nr. 510/2006 VAN DE RAAD

Wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 9

„LIMONE DI SORRENTO”

EG-nummer: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGA ( X ) BOB ( )

1.   Rubriek van het productdossier waarop de wijziging betrekking heeft:

| — |  | Naam van het product |
| --- | --- | --- |
| — |  | Beschrijving van het product |
| — |  | Geografisch gebied |
| — |  | Bewijs van de oorsprong |
| — | | Werkwijze voor het verkrijgen van het product |
| — | | Verband |
| — | | Etikettering |
| — | | Nationale eisen |
| — | | Overige |

—



Naam van het product

—



Beschrijving van het product

—



Geografisch gebied

—



Bewijs van de oorsprong

—

Image

Werkwijze voor het verkrijgen van het product

—

Image

Verband

—

Image

Etikettering

—

Image

Nationale eisen

—

Image

Overige

2.   Aard van de wijziging:

| — | | Wijziging van het enige document of de samenvatting |
| --- | --- | --- |
| — |  | Wijziging van het productdossier voor een geregistreerde BOB of BGA waarvoor geen enig document en ook geen samenvatting is bekendgemaakt |
| — |  | Wijziging van het productdossier waarbij geen wijziging van het bekendgemaakte enige document nodig is (artikel 9, lid 3, van Verordening (EG) nr. 510/2006) |
| — |  | Tijdelijke wijziging van het productdossier als gevolg van een verplichte gezondheids- of fytosanitaire maatregel die door de overheid is opgelegd (artikel 9, lid 4, van Verordening (EG) nr. 510/2006) |

—

Image

Wijziging van het enige document of de samenvatting

—



Wijziging van het productdossier voor een geregistreerde BOB of BGA waarvoor geen enig document en ook geen samenvatting is bekendgemaakt

—



Wijziging van het productdossier waarbij geen wijziging van het bekendgemaakte enige document nodig is (artikel 9, lid 3, van Verordening (EG) nr. 510/2006)

—



Tijdelijke wijziging van het productdossier als gevolg van een verplichte gezondheids- of fytosanitaire maatregel die door de overheid is opgelegd (artikel 9, lid 4, van Verordening (EG) nr. 510/2006)

3.   Wijziging(en):

3.1.   Werkwijze voor het verkrijgen van het product:

| — | In artikel 4, lid 3, is een wijziging aangebracht in de in het productdossier opgenomen beschrijving van de pergola's waaronder de planten van „Limone di Sorrento” worden geteeld, en wel in die zin dat de voorkeur voor kastanjehouten palen is gehandhaafd, maar ook het gebruik van palen van andere houtsoorten en/of metaallegeringen wordt toegestaan (aangezien het materiaal van de pergolapalen geen invloed heeft op de kwaliteit van het product). |
| --- | --- |

—

In artikel 4, lid 3, is een wijziging aangebracht in de in het productdossier opgenomen beschrijving van de pergola's waaronder de planten van „Limone di Sorrento” worden geteeld, en wel in die zin dat de voorkeur voor kastanjehouten palen is gehandhaafd, maar ook het gebruik van palen van andere houtsoorten en/of metaallegeringen wordt toegestaan (aangezien het materiaal van de pergolapalen geen invloed heeft op de kwaliteit van het product).

Omdat het huidige productdossier niet expliciet vermeldt of de citroenboom van de „Limone di Sorrento” volgens de traditionele productiemethode onder een overdekte overkapping of onder de schaduw van andere planten wordt geteeld, is de betrokken zin ter verduidelijking op een andere wijze geordend.

| — | In de vijfde alinea van artikel 4 en de vierde alinea van artikel 5 is de begindatum van de citroenoogst gewijzigd. De klimaatveranderingen die zich de laatste jaren in de hele wereld hebben voorgedaan, hebben ook geleid tot veranderingen in de rijpingstijd van het product. Het dossier is derhalve aangepast door de aanvangsdatum van de citroenenoogst met een maand te vervroegen en deze vast te stellen op 1 januari in plaats van de in het huidige productdossier vermelde datum van 1 februari. |
| --- | --- |

—

In de vijfde alinea van artikel 4 en de vierde alinea van artikel 5 is de begindatum van de citroenoogst gewijzigd. De klimaatveranderingen die zich de laatste jaren in de hele wereld hebben voorgedaan, hebben ook geleid tot veranderingen in de rijpingstijd van het product. Het dossier is derhalve aangepast door de aanvangsdatum van de citroenenoogst met een maand te vervroegen en deze vast te stellen op 1 januari in plaats van de in het huidige productdossier vermelde datum van 1 februari.

| — | In de op drie na laatste alinea van artikel 4 is de maximale opbrengst per hectare gewijzigd. Na de erkenning van de beschermde geografische aanduiding is het productiepotentieel van de „Limone di Sorrento” aanzienlijk toegenomen ten gevolge van een verbetering van de traditionele teeltmethoden, de ondersteuning van landbouwdeskundigen van het toezichthoudend consortium en door klimaatveranderingen. Bovendien is het, dankzij de vervanging van oudere of door fruitrot aangetaste bomen door andere, nu reeds volledig productieve exemplaren en de herinvoering van organische bemesting, momenteel mogelijk om zonder negatieve gevolgen voor de kwaliteit van het product een veel hogere gemiddelde jaaropbrengst per boom te realiseren. |
| --- | --- |

—

In de op drie na laatste alinea van artikel 4 is de maximale opbrengst per hectare gewijzigd. Na de erkenning van de beschermde geografische aanduiding is het productiepotentieel van de „Limone di Sorrento” aanzienlijk toegenomen ten gevolge van een verbetering van de traditionele teeltmethoden, de ondersteuning van landbouwdeskundigen van het toezichthoudend consortium en door klimaatveranderingen. Bovendien is het, dankzij de vervanging van oudere of door fruitrot aangetaste bomen door andere, nu reeds volledig productieve exemplaren en de herinvoering van organische bemesting, momenteel mogelijk om zonder negatieve gevolgen voor de kwaliteit van het product een veel hogere gemiddelde jaaropbrengst per boom te realiseren.

Om deze reden is de in het productdossier aangegeven maximale opbrengst citroenen per hectare op basis van de huidige mogelijkheden gewijzigd en verhoogd van 35 000 tot 45 000 kg.

| — | In het laatste punt van artikel 6 is de opbrengst uitgedrukt in citroensap verlaagd van 30 % tot 25 %. Bij controles die tijdens het machinaal persen van de citroenen ten aanzien van de opbrengst van productiepartijen zijn verricht en waarbij de extractiedruk van de machine zo werd ingesteld dat de hoeveelheid vaste stof en dientengevolge ook de troebelheid verminderde, is gebleken dat de opbrengst vaak lager dan 30 % maar niettemin meer dan 25 % was. Om die reden was het noodzakelijk het productdossier overeenkomstig aan te passen. |
| --- | --- |

—

In het laatste punt van artikel 6 is de opbrengst uitgedrukt in citroensap verlaagd van 30 % tot 25 %. Bij controles die tijdens het machinaal persen van de citroenen ten aanzien van de opbrengst van productiepartijen zijn verricht en waarbij de extractiedruk van de machine zo werd ingesteld dat de hoeveelheid vaste stof en dientengevolge ook de troebelheid verminderde, is gebleken dat de opbrengst vaak lager dan 30 % maar niettemin meer dan 25 % was. Om die reden was het noodzakelijk het productdossier overeenkomstig aan te passen.

3.2.   Verband:

| — | De wijziging betreft een nieuwe formulering van punt 4.6 van de registratieaanvraag die in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen is bekendgemaakt (PB C 77 van 17.3.2000, blz. 5). |
| --- | --- |

—

De wijziging betreft een nieuwe formulering van punt 4.6 van de registratieaanvraag die in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen is bekendgemaakt (PB C 77 van 17.3.2000, blz. 5).

Punt 4.6 is in de eerste plaats herschreven om bewijselementen toe te voegen voor de eeuwenlange aanwezigheid van de „Limone di Sorrento” op het schiereiland van Sorrento en voor het belang van deze teelt voor de plaatselijke bevolking; in de tweede plaats om de verwijzingen naar de houtsoort van de palen van de pergola's achterwege te laten.

Het feit dat het voorschrift voor het gebruik van kastanjehout is geschrapt, is een logisch gevolg van de wijziging in de paragraaf „werkwijze voor het verkrijgen van het product”, volgens welke de pergola's nu ook van balken en staanders van andere materialen dan kastanjehout mogen worden gebouwd. Een en ander wordt gerechtvaardigd door het feit dat het landschap al sinds de negentiende eeuw wordt gekenmerkt door citroenboomgaarden onder pergola's of schaduwrijke hoge planten die de bomen van de „Limone di Sorrento” tegen het winterweer beschermen.

De verwijzing naar palen van kastanjehout is echter slechts een technisch, en ook historisch detail van de teeltmethode van de citroen van Sorrento, dat niet relevant is voor het verband tussen de omgeving en het product. Met betrekking daartoe is het vermeldenswaardig dat de inrichting van het landschap en het grondgebied te danken is aan de boeren in de streek, die op kunstige wijze met de beste materialen die destijds beschikbaar waren beschermende structuren voor de citroenbomen hebben ontworpen en gebouwd en er op die manier voor hebben gezorgd dat de vruchten goed konden rijpen. Op basis van de technische materiaaleigenschappen is de keuze van de landbouwers destijds op kastanjehout gevallen. Kastanjehout is immers harder, beter bewerkbaar en duurzamer dan elzenhout en het bleek dan ook geschikter te zijn voor de palen waarmee de pergola's werden gebouwd. Uit het voorgaande blijkt dat de toepassing van pergola's mede het verband tussen de omgeving en de „Limone di Sorrento” aantoont. De pergola's vormen namelijk een onderdeel van de traditionele productiemethode omdat ze bedoeld zijn om de vruchten te beschermen en geleidelijk te doen rijpen. Een verwijzing naar de houtsoort die voor de palen wordt gebruikt, is in dit opzicht niets meer dan een historische aantekening, die geen enkele betekenis heeft voor het verband tussen het geografische gebied en de kwaliteit van de „Limone di Sorrento”.

Op basis van deze overwegingen acht men de nieuwe formulering van punt 5.3 van het enige document verenigbaar met de voorwaarden die de aanleiding voor de registratie van de benaming hebben gevormd.

3.3.   Etikettering:

| — | In de eerste paragraaf van artikel 7 is een verduidelijking toegevoegd over de wijze waarop het product op de markt wordt gebracht. In het huidige productdossier wordt uitsluitend over „harde verpakkingen” gesproken, terwijl het in de praktijk, en met name in de groenten- en fruithandel, gewoon is producten onverpakt in de handel te brengen. |
| --- | --- |

—

In de eerste paragraaf van artikel 7 is een verduidelijking toegevoegd over de wijze waarop het product op de markt wordt gebracht. In het huidige productdossier wordt uitsluitend over „harde verpakkingen” gesproken, terwijl het in de praktijk, en met name in de groenten- en fruithandel, gewoon is producten onverpakt in de handel te brengen.

Het feit dat de „Limone di Sorrento” ook onverpakt ten verkoop mag worden aangeboden, heeft ertoe geleid dat er voorschriften moesten worden vastgesteld voor individuele etiketjes die ervoor zorgen dat de consument de vruchten gemakkelijk herkent en die bovendien de traceerbaarheid van het product verbeteren. Dientengevolge is in de gewijzigde versie van het productdossier vastgesteld dat 80 % van de los verkochte citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” van een plaketiket moet zijn voorzien.

| — | Ook was het noodzakelijk om daar waar in artikel 7 over „bewerkte producten” wordt gesproken, de woorden „van de ingrediënten” te schrappen om de juiste betekenis van de zin te benadrukken en verkeerde interpretaties te voorkomen. In het huidige productdossier wordt namelijk verwezen naar het gebruik van de beschermde aanduiding op etiketten van verwerkingsproducten, maar uit het productdossier blijkt niet duidelijk dat er wordt gedoeld op de „Limone di Sorrento” als ingrediënt van het verwerkte product. |
| --- | --- |

—

Ook was het noodzakelijk om daar waar in artikel 7 over „bewerkte producten” wordt gesproken, de woorden „van de ingrediënten” te schrappen om de juiste betekenis van de zin te benadrukken en verkeerde interpretaties te voorkomen. In het huidige productdossier wordt namelijk verwezen naar het gebruik van de beschermde aanduiding op etiketten van verwerkingsproducten, maar uit het productdossier blijkt niet duidelijk dat er wordt gedoeld op de „Limone di Sorrento” als ingrediënt van het verwerkte product.

De woorden „van de ingrediënten” zijn per abuis in het huidige productdossier opgenomen. Immers, in de alinea daarna wordt — dit maal volkomen juist — gesproken over „de controle op een correct gebruik van de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” voor bewerkte of verwerkte producten”.

| — | In de op een na laatste alinea van artikel 7 is de term „consortia” uit de opsomming van de facultatieve aanduidingen op het etiket van de BGA „Limone di Sorrento” geschrapt omdat de Italiaanse wetgeving inzake consortia die toezicht op de geografische aanduidingen uitoefenen, en met name wet nr. 526/1999 van 21 december 1999, voorschrijft dat het mogelijk is om voor elke benaming een speciaal consortium aan te wijzen. Aangezien er al een toezichthoudend consortium met de naam „Limone di Sorrento” bestaat, dat op grond van voormelde wet is goedgekeurd, zou het in het licht van de nationale wetgeving niet gepast zijn ook andere consortia op het etiket te vermelden. |
| --- | --- |

—

In de op een na laatste alinea van artikel 7 is de term „consortia” uit de opsomming van de facultatieve aanduidingen op het etiket van de BGA „Limone di Sorrento” geschrapt omdat de Italiaanse wetgeving inzake consortia die toezicht op de geografische aanduidingen uitoefenen, en met name wet nr. 526/1999 van 21 december 1999, voorschrijft dat het mogelijk is om voor elke benaming een speciaal consortium aan te wijzen. Aangezien er al een toezichthoudend consortium met de naam „Limone di Sorrento” bestaat, dat op grond van voormelde wet is goedgekeurd, zou het in het licht van de nationale wetgeving niet gepast zijn ook andere consortia op het etiket te vermelden.

| — | Tenslotte is in artikel 7 het opschrift „Limoni” (citroenen) in de afbeelding en de beschrijving van het logo vervangen door de juiste vermelding die bij Verordening (EG) nr. 2446/2000 van 6 november 2000 is geregistreerd, namelijk „Limone” (citroen). Het betreft hier slechts de correctie van een schrijffout: immers, in het productdossier wordt alleen in de beschrijving van het logo over „Limoni di Sorrento” gesproken, terwijl in de rest van de tekst steeds de juiste naam „Limone di Sorrento” wordt gebruikt. |
| --- | --- |

—

Tenslotte is in artikel 7 het opschrift „Limoni” (citroenen) in de afbeelding en de beschrijving van het logo vervangen door de juiste vermelding die bij Verordening (EG) nr. 2446/2000 van 6 november 2000 is geregistreerd, namelijk „Limone” (citroen). Het betreft hier slechts de correctie van een schrijffout: immers, in het productdossier wordt alleen in de beschrijving van het logo over „Limoni di Sorrento” gesproken, terwijl in de rest van de tekst steeds de juiste naam „Limone di Sorrento” wordt gebruikt.

3.4.   Nationale eisen:

| — | In artikel 4 van het huidige productdossier is zowel in de tweede als de vijfde alinea de bepaling geschrapt volgens welke de Regio feitelijk bevoegd was het productiedossier te wijzigen. |
| --- | --- |

—

In artikel 4 van het huidige productdossier is zowel in de tweede als de vijfde alinea de bepaling geschrapt volgens welke de Regio feitelijk bevoegd was het productiedossier te wijzigen.

In de tweede alinea van artikel 4 is daarom de zin geschrapt waarmee regionale technische diensten de bevoegdheid kregen om voor de „Limone di Sorrento” andere dan de in het productdossier vermelde teeltmethoden vast te stellen.

Bovendien is in de vijfde alinea van dat artikel de zin geschrapt waarmee de Regio Campania de mogelijkheid kreeg om op basis van klimaatontwikkelingen bij een speciaal besluit de aanvangsdata van de oogstperiode te wijzigen.

Voormelde bepalingen zijn opgeheven omdat zij de bevoegdheid om het dossier te wijzigen ten onrechte neerlegden bij de Regio en niet bij de Europese Commissie.

| — | De eerste alinea van artikel 5 is gewijzigd en de tweede alinea van dat artikel is geschrapt. Op basis van die paragrafen kreeg de Regio Campania ten onrechte taken toebedeeld die specifiek tot de bevoegdheden van de controlestructuur behoren. Derhalve is in de eerste alinea van artikel 5 de zin die luidt: „register dat wordt ingesteld, bijgewerkt door de Regio Campania, rechtstreeks ... dit artikel” vervangen door: „lijst die wordt bijgehouden door de controlestructuur”, waarmee in dit geval wordt gedoeld op het IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

De eerste alinea van artikel 5 is gewijzigd en de tweede alinea van dat artikel is geschrapt. Op basis van die paragrafen kreeg de Regio Campania ten onrechte taken toebedeeld die specifiek tot de bevoegdheden van de controlestructuur behoren. Derhalve is in de eerste alinea van artikel 5 de zin die luidt: „register dat wordt ingesteld, bijgewerkt door de Regio Campania, rechtstreeks ... dit artikel” vervangen door: „lijst die wordt bijgehouden door de controlestructuur”, waarmee in dit geval wordt gedoeld op het IS.ME.CERT.

Om dezelfde reden is ook in de derde alinea van datzelfde artikel en in punt 4 van artikel 7 het woord „register” vervangen door „lijst”.

3.5.   Overige:

| — | Tenslotte is artikel 8 van het productdossier geschrapt. Hierin werd bepaald dat in geval van productvervalsing de „wettelijk vastgestelde” straffen zouden worden opgelegd. Het artikel is verwijderd omdat de inhoud volkomen pleonastisch was. Het ligt immers voor de hand dat degenen die fraude plegen volgens de wet worden gestraft. Met name het Italiaanse wetsbesluit nr. 297/2004 voorziet in sanctiebepalingen op basis van Verordening (EEG) nr. 2081/92 (momenteel Verordening (EG) nr. 510/2006). |
| --- | --- |

—

Tenslotte is artikel 8 van het productdossier geschrapt. Hierin werd bepaald dat in geval van productvervalsing de „wettelijk vastgestelde” straffen zouden worden opgelegd. Het artikel is verwijderd omdat de inhoud volkomen pleonastisch was. Het ligt immers voor de hand dat degenen die fraude plegen volgens de wet worden gestraft. Met name het Italiaanse wetsbesluit nr. 297/2004 voorziet in sanctiebepalingen op basis van Verordening (EEG) nr. 2081/92 (momenteel Verordening (EG) nr. 510/2006).

Het productiedossier is gewijzigd op initiatief van het Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., gevestigd te Vico Equense 80069 (NA), Via Domenico Caccioppoli 25, dat daartoe gerechtigd is in zijn hoedanigheid van erkend consortium in de zin van wet nr. 525/1999. Het consortium is opgericht door producenten van citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” en staat onder toezicht van de controlestructuur.

ENIG DOCUMENT

VERORDENING (EG) Nr. 510/2006 VAN DE RAAD

„LIMONE DI SORRENTO”

EG-nummer: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGA ( X ) BOB ( )

1.   Naam:

„Limone di Sorrento”

2.   Lidstaat of derde land:

Italië

3.   Beschrijving van het landbouwproduct of levensmiddel:

3.1.   Productcategorie:

| Categorie 1.6: | Groenten en fruit en granen, in ongewijzigde staat of verwerkt. |
| --- | --- |

Categorie 1.6:

Groenten en fruit en granen, in ongewijzigde staat of verwerkt.

3.2.   Beschrijving van het product waarvoor de in punt 1 vermelde naam van toepassing is:

Wanneer citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” op de markt worden gebracht, zijn ze ellipsvormig, symmetrisch met een lichte uitstulpende kraag en een vruchtbodem van gemiddelde grootte.

De vruchten zijn middelgroot en hebben elk een gewicht van ten minste 85 g. Citroenen met een lager gewicht die wel alle overige in de productbeschrijving vermelde kenmerken bezitten, mogen voor verwerkingsprocessen worden gebruikt.

De hoofdsteel heeft een normale lengte en dikte en is sterk aangehecht. De apex is aanwezig, maar de vrucht heeft geen apexgroef en geen bloemlitteken. De as van het vruchtblad is rond, middelgroot en half gevuld.

De schil van „Limone di Sorrento” is voor meer dan 50 % van de oppervlakte citroengeel en heeft een gemiddelde dikte (buitenschil en binnenschil). De buitenschil is rijk aan essentiële olie en heeft een sterke geur. Het vruchtvlees is strogeel en heeft een vrij vaste textuur. Het overvloedige strogele sap (een sapopbrengst van ten minste 25 %) heeft een hoge zuurgraad (ten minste 3,5 g/100 ml).

3.3.   Grondstoffen (alleen voor verwerkte producten):

—

3.4.   Diervoeders (alleen voor producten van dierlijke oorsprong):

—

3.5.   Specifieke onderdelen van het productieproces die in het afgebakende geografische gebied moeten plaatsvinden:

—

3.6.   Specifieke voorschriften betreffende het in plakken snijden, het raspen, het verpakken, enz.:

—

3.7.   Specifieke voorschriften betreffende de etikettering:

Citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” mogen zowel onverpakt met etiketjes op 80 % van de vruchten als in harde verpakkingen ten verkoop aangeboden. De verpakkingen hebben een inhoud van ten minste 0,5 en ten hoogste 15 kg en moeten zijn vervaardigd van materiaal van plantaardige oorsprong, karton of een ander recycleerbaar materiaal dat in elk geval door de Europese regelgeving is toegestaan.

Op de verpakkingen met het opschrift „I.G.P.” (BGA), of op de etiketten die op de verpakkingen zijn geplakt, moeten in duidelijk leesbare drukletters van gelijke grootte de volgende opschriften voorkomen: „Limone di Sorrento” en „Indicazione geografica protetta” (of de afkorting I.G.P.), de naam, de firmanaam en het adres van het verpakkings- of productiebedrijf en de netto inhoud van de verpakking, uitgedrukt overeenkomstig de geldende normen.

Voorts moet op het etiket het grafische symbool van het speciale eenduidige logo (beeldmerk) voorkomen, dat in de onmiddellijke nabijheid van de beschermde geografische aanduiding dient te staan. Het grafische symbool bestaat uit een afbeelding van drie citroenen met blad, waarvan de twee kleinere naast een grote citroen zijn geplaatst. In de grote citroen staat een afbeelding van het uitzicht aan de kust van Sorrento op Punta Scutolo. Het landschap is groen (Pantone 360 CV), de bladeren zijn groen (Pantone 362 CV), de twee kleine citroenen en het kader van het opschrift „Limone di Sorrento” zijn geel (Pantone process yellow), de zee is blauw (Pantone 284 CV) en de letters van „Limone di Sorrento” zijn zwart.

Image

Wat de beschermde aanduiding op verwerkingsproducten van de „Limone di Sorrento” betreft, is het toegestaan de geografische naam „Sorrento” te gebruiken, mits aan de volgende voorwaarden is voldaan:

| — | de betrokken producten zijn uitsluitend vervaardigd met citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento”; |
| --- | --- |

—

de betrokken producten zijn uitsluitend vervaardigd met citroenen met de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento”;

| — | de verhouding tussen het gewicht van de citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” en dat van het verkregen verwerkingsproduct is nauwkeurig aangegeven; |
| --- | --- |

—

de verhouding tussen het gewicht van de citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” en dat van het verkregen verwerkingsproduct is nauwkeurig aangegeven;

| — | de citroenen zijn uitsluitend bewerkt en/of verwerkt in het afgebakende gebied waartoe de in punt 4 vermelde gemeenten behoren; |
| --- | --- |

—

de citroenen zijn uitsluitend bewerkt en/of verwerkt in het afgebakende gebied waartoe de in punt 4 vermelde gemeenten behoren;

| — | aan de hand van de aankoopbonnen die hij van op de lijst ingeschreven producenten heeft ontvangen en vervolgens heeft bewaard moet de verwerker kunnen aantonen dat hij citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” heeft gebruikt. Vervolgens moet hij hiervan een aantekening op officiële documenten maken. |
| --- | --- |

—

aan de hand van de aankoopbonnen die hij van op de lijst ingeschreven producenten heeft ontvangen en vervolgens heeft bewaard moet de verwerker kunnen aantonen dat hij citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” heeft gebruikt. Vervolgens moet hij hiervan een aantekening op officiële documenten maken.

Het is verboden andere dan de voormelde kwalificaties aan de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” toe te voegen, daarbij inbegrepen bijvoeglijke bepalingen als type, smaak, gebruik, geselecteerd, uitgelezen en dergelijke.

Het gebruik van aanduidingen die betrekking hebben op bedrijven, namen, firmanamen of merknamen is toegestaan, mits ze niet in lovende bewoordingen zijn gesteld of in termen die de koper zouden kunnen misleiden.

Dergelijke vermeldingen mogen op het etiket worden aangebracht met lettertekens waarvan de hoogte en de breedte maximaal de helft is van de lettertekens die voor de beschermde geografische aanduiding zijn gebruikt.

4.   Beknopte omschrijving van de afbakening van het geografische gebied:

Het productiegebied van citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” is gelegen in de gemeenten Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri en Anacapri.

5.   Verband met het geografische gebied:

5.1.   Specificiteit van het geografische gebied:

Het schiereiland van Sorrento is een smalle landtong in de Tyrreense zee, die de Golf van Napels en de Golf van Salerno van elkaar scheidt. In het oosten wordt het gebied begrensd door het gebergte van de Monte Faito e Sant’Angelo. Over de middenas van het schiereiland ligt een heuvelrug waarboven ook enkele bergtoppen, zoals die van de Monte Comune en de Monte Vico Alvano, uitrijzen.

Geologisch gezien wordt het gebied gekenmerkt door een matrix van kalkgrond, die in de zogenaamde Piano di Sorrento, dat wil zeggen de laagvlakte tussen Meta en Sorrento, ook lagen grijs tufsteen van Sorrento bevat. In sommige delen van het schiereiland (bijvoorbeeld in Massa Lubrense en Sorrento) wordt ook zandsteen aangetroffen. De bodemlagen (Andosols) zijn hoofdzakelijk gevormd in pyroclastisch moedermateriaal. De hier en daar voorkomende vulkaangruisconcentraties zorgen voor een goede afwatering van de teeltgronden.

Dankzij de vulkanische oorsprong van het gebied kan de kationenuitwisseling in de bodem ongehinderd plaatsvinden. Daardoor is de toevoer van minerale stoffen als kalium, calcium en silicium zodanig dat de grond geschikt is voor eersteklas landbouwproducten, wat met name tot uiting komt in de vorming van een hoog suikergehalte in de vruchten.

Wat de klimaatomstandigheden betreft, moet worden vermeld dat de regenval in het gebied voldoende is (ongeveer 800 mm/jaar) en voornamelijk voorkomt in de herfst en de lente. De streek is dus niet droog en geschikt om met een beperkt gebruik van irrigatietechnieken citrusvruchten te telen.

De minimumtemperatuur daalt in de winter slechts zelden onder het nulpunt, terwijl de temperaturen in de zomer dankzij de koele zeewind vrijwel altijd onder de 30 graden Celsius blijven.

5.2.   Specificiteit van het product:

De bomen van de „Limone di Sorrento” bloeien overdadig en vaak: er zijn maar liefst vijf hoofdbloeiperioden en biologisch beschouwd is de „Limone di Sorrento” een uitgesproken polymorfe boomsoort.

De vorm, de grootte, de schildikte, de structuur van het epicarpium en het aantal pitten verschilt aanzienlijk van vrucht tot vrucht. Dergelijke heterogene kenmerken vloeien niet alleen voort uit de verschillende bloeiperioden maar ook uit kloonvariatie en in het teeltgebied voorkomende verschillen in bodemgesteldheid en klimaat.

Dergelijke factoren hebben evenwel geen nadelige gevolgen voor de typische organoleptische (sensoriële) en reologische eigenschappen van de „Limone di Sorrento”, die wordt gekenmerkt door een evenwichtige verhouding tussen oplosbare suikers en organische zuren (citroen en appelzuur). De hoge kaliumconcentratie in de bodem, en als gevolg daarvan een verhoogde opname van kalium, zorgen ervoor dat de vetkliertjes in de schil een hoog gehalte aan waardevolle essentiële olie bevatten.

5.3.   Causaal verband tussen het geografische gebied en de kwaliteit of de kenmerken van het product (voor een BOB) dan wel een bepaalde hoedanigheid, de faam of een ander kenmerk van het product (voor een BGA):

Er mag zeker geen twijfel bestaan over de bekendheid die de „Limone di Sorrento” al eeuwen lang, niet alleen in het productiegebied, maar ook in de rest van Italië en in het buitenland geniet. Het product is een wezenlijk onderdeel van de cultuur en de geschiedenis van Italië en de typische pergola's die de bomen tegen de felle zon beschermen, vormen een kenmerkend element van het landschap van het schiereiland van Sorrento.

Al van oudsher groeien er citrusbomen op dit schiereiland. De twee mooie citroenbomen die duidelijk zichtbaar zijn op oude Romeinse mozaïeken uit de periode van 79 na Christus, die in de „Casa del frutteto” in de archeologische zone van Pompeii zijn aangetroffen, vertonen kenmerken van de variëteit „Limone di Sorrento” zoals die vandaag de dag in het gebied van Sorrento wordt geteeld. Op in de achttiende eeuw geschilderde gouaches van het schiereiland van Sorrento zijn veel citroen- en sinaasappelbomen te zien, veelal in combinatie met walnoten- en olijfbomen en druivenranken. Al in die periode werden er citroenen over zee naar landen aan de andere kant van de oceaan vervoerd.

De teelt wordt intensiever in de negentiende eeuw, wanneer er een begin wordt gemaakt met het gebruik van de pergola's van Sorrentino, een beschermende constructie die uniek voor dit gebied is.

In de negentiende eeuw werden er citroenen van Sorrento in populierenhouten kisten naar Europa en Amerika geëxporteerd (de bewijzen hiervoor zijn te vinden in een groot aantal verkoop- en transportdocumenten). Ze vormden een rijke bron van inkomsten, die belangrijke investeringen voor de ontwikkeling van de toeristische sector mogelijk hebben gemaakt.

In die tijd is de klassieke „tuin” van Sorrento, waarin citroenbomen eventueel samen met sinaasappelbomen groeien, al een onderdeel van het stadsbeeld van Sorrento en haar toeristische attracties. In de periode van de „Grand Tour”, die vanaf de achttiende eeuw in zwang raakte, maakte Goethe tijdens zijn Italiaanse reis melding van de prachtige streek van Sorrento, „het land waar de citroenbomen bloeien”.

Dankzij de waardevolle en bijzondere kwalitatieve eigenschappen van de vruchten is de marktprijs van de „Limone di Sorrento” altijd veel hoger geweest dan die van citroenen uit andere productiegebieden. Bovendien is de „Limone di Sorrento” vanwege het uitzonderlijk rijke aroma van de schil de eerste aanzet geweest voor de productie van een traditionele citroenlikeur, de „limoncello” van Sorrento.

De hoogwaardige kwaliteit van de citroenen met de BGA „Limone di Sorrento” is het gevolg van een combinatie van specifieke bodemgesteldheid en klimaat in het gebied, beschermde teelt met pergola's of hoge bomen en eeuwenlang door plaatselijke telers toegepaste selectiemethoden. Al deze factoren zorgen ervoor dat de schil van de geteelde vruchten een zeer hoge concentratie essentiële oliën bevat en dat de zuur-suikerverhouding in het sap dermate evenwichtig is dat de organoleptische eigenschappen van de vrucht zeer uitgesproken zijn en het sap ook zonder toevoeging van suiker kan worden genuttigd.

Dankzij de productiemethoden en het grote aantal bloeiperioden blijven deze uitzonderlijke eigenschappen constant gedurende de gehele oogstperiode.

Verwijzing naar de bekendmaking van het productdossier:

De bevoegde instantie heeft de nationale procedure voor de indiening van bezwaarschriften ingeleid met de bekendmaking van het voorstel tot wijziging van de beschermde geografische aanduiding „Limone di Sorrento” in de Gazzetta Ufficiale van de Italiaanse Republiek nr. 81 van 6 april 2007.

De geconsolideerde tekst van het productdossier kan worden geraadpleegd:

| — | via de link http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  of |
| --- | --- |

—

via de link http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

of

| — | door rechtstreeks de homepage van de website van het Ministerie (http://www.politicheagricole.it) te openen en te klikken op „Prodotti di Qualità” (aan de linkerkant van het scherm) en vervolgens op „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

door rechtstreeks de homepage van de website van het Ministerie (http://www.politicheagricole.it) te openen en te klikken op „Prodotti di Qualità” (aan de linkerkant van het scherm) en vervolgens op „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  PB L 93 van 31.3.2006, blz. 12.

---