# Den Europæiske Unions C 70/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.070.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 70 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang19. marts 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.070.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 70

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang19. marts 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2010/C 070/01 | Rådets Resolution af 26. februar 2010 vedrørende en model til en aftale om oprettelse af et fælles efterforskningshold | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2010/C 070/02 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, og om forslag til Rådets afgørelse om overdragelse af opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af SIS II og VIS inden for rammerne af afsnit VI i EU-traktaten til det agentur, som er oprettet ved forordning XX | 13 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2010/C 070/01

Rådets Resolution af 26. februar 2010 vedrørende en model til en aftale om oprettelse af et fælles efterforskningshold

1

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2010/C 070/02

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, og om forslag til Rådets afgørelse om overdragelse af opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af SIS II og VIS inden for rammerne af afsnit VI i EU-traktaten til det agentur, som er oprettet ved forordning XX

13

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 070/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5732 — Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 070/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5732 — Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

1

26

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 070/05 | Euroens vekselkurs | 27 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 070/05

Euroens vekselkurs

27

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 070/06 | Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 28 |
| 2010/C 070/07 | Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 29 |
| | PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 070/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5835 — Cucina/Brakes/Menigo) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 30 |
| | ANDRE RETSAKTER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 070/09 | Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 31 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 070/06

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

28

2010/C 070/07

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

29

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 070/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5835 — Cucina/Brakes/Menigo) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

30

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

2010/C 070/09

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

31

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Berigtigelse til statsstøtte — Republikken Letland — Statsstøttesag C 39/09 (ex N 385/09) — Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Ventspils havn — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 62 af 13.3.2010) | 39 |

Berigtigelser

2010/C 070/10

Berigtigelse til statsstøtte — Republikken Letland — Statsstøttesag C 39/09 (ex N 385/09) — Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Ventspils havn — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 62 af 13.3.2010)

(EUT C 62 af 13.3.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 26. februar 2010

vedrørende en model til en aftale om oprettelse af et fælles efterforskningshold

2010/C 70/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL artikel 13 i konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (1) (i det følgende benævnt »konventionen«) og til Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (2) i det følgende benævnt »rammeafgørelsen«),

SOM HENVISER TIL Rådets henstilling vedrørende en model til en aftale om oprettelse af et fælles efterforskningshold (3), der blev godkendt i 2003 til støtte for eksperterne i forbindelse med den indledende gennemførelse af fælles efterforskningshold,

SOM ER OPMÆRKSOM PÅ, at det på daværende tidspunkt ikke var muligt at basere aftalemodellen på bedste praksis fra faktiske erfaringer på grund af det begrænsede antal fælles efterforskningshold, der dengang var oprettet, selv om den dannede udgangspunkt for senere aftaler om fælles efterforskningshold,

SOM ER KLAR OVER, at der er blevet oprettet et betydeligt antal fælles efterforskningshold siden 2003, og at der nu er meget større vilje til at oprette dem, end der var for nogle få år siden,

SOM ER OPMÆRKSOM PÅ, at en sådan aftalemodel bør være omfattende, men samtidig fleksibel, så det sikres, at de kompetente myndigheder kan tilpasse den til de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde,

SOM ER OVERBEVIST OM, at aktørerne har brug for en ajourført model baseret på bedste praksis i forbindelse med oprettelse af fælles efterforskningshold,

SOM ER OPMÆRKSOM PÅ konklusionerne fra det netværk af eksperter vedrørende fælles efterforskningshold, der blev oprettet i 2005 (4), navnlig konklusionerne fra dets tredje, fjerde og femte møde i november 2007 (5), december 2008 (6) og december 2009 (7), samt Eurojusts og Europols bedste praksis og erfaring,

SOM ER OPMÆRKSOM PÅ, at det, eftersom praksis med hensyn til oprettelse og indsættelse af fælles efterforskningshold har udviklet sig og under behørig hensyntagen til de problemer og vanskeligheder, der har været indtil nu, er blevet anset for nødvendigt at erstatte aftalemodellen i henhold til Rådets henstilling fra 2003 med en ajourført model,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at dette behov også erkendes i Stockholmprogrammet, punkt 4.3.1, hvoraf det fremgår, at aftalemodellen for oprettelse af fælles efterforskningshold bør ajourføres,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at et fælles efterforskningshold primært har som mål at fremskaffe oplysninger og bevismateriale om den kriminalitet, som holdet er blevet oprettet for at efterforske,

TILSKYNDER medlemsstaternes kompetente myndigheder, der sammen med de kompetente myndigheder i andre medlemsstater ønsker at oprette et fælles efterforskningshold i overensstemmelse med bestemmelserne i rammeafgørelsen og konventionen til, i det omfang det er relevant, at anvende den aftalemodel, der findes i bilaget til denne resolution, med henblik på at aftale de nærmere retningslinjer for oprettelsen af det fælles efterforskningshold.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2010.

På Rådets vegne

F. CAAMAÑO

Formand

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  EFT C 121 af 23.5.2003, s. 1.

3

(4)  Dok. 11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

(5)  Dok. 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

(6)  Dok. 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

(7)  Dok. 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

---

BILAG

MODEL TIL EN AFTALE OM OPRETTELSE AF ET FÆLLES EFTERFORSKNINGSHOLD

I overensstemmelse med artikel 13 i konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater
   (1)
  (i det følgende benævnt »konventionen«) og Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold
   (2)
  (i det følgende benævnt »rammeafgørelsen«)

1.   Aftalens parter

Følgende parter har indgået en aftale om at oprette et fælles efterforskningshold, i det følgende benævnt »det fælles hold«:

| 1. | (Navn på første kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen) |
| --- | --- |

1.

(Navn på første kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen)

og

| 2. | (Navn på anden kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen) |
| --- | --- |

2.

(Navn på anden kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen)

| 3. | (Navn på sidste kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen) |
| --- | --- |

3.

(Navn på sidste kompetente myndighed/administration i en medlemsstat, der er part i aftalen)

Parterne i aftalen kan ved fælles overenskomst beslutte at opfordre andre medlemsstaters myndigheder/administrationer til at blive parter i denne aftale. For så vidt angår eventuelle ordninger med tredjelande, organer, som har kompetence i medfør af bestemmelser vedtaget inden for rammerne af traktaterne, og internationale organer, der deltager i det fælles holds aktiviteter, henvises der til tillæg I.

2.   Formålet med det fælles hold

Aftalen vedrører oprettelse af et fælles hold med følgende formål:

Beskrivelse af det specifikke formål med det fælles hold. Dette bør omfatte omstændighederne i forbindelse med den eller de strafbare handlinger, der efterforskes (dato, sted og art).

Parterne kan ved fælles overenskomst omdefinere det specifikke formål med det fælles hold.

3.   Fremgangsmåde

Parterne i aftalen kan enes om en operationel handlingsplan, der fastlægger retningslinjerne for, hvordan formålet med det fælles hold skal nås (3).

4.   Aftalens gyldighedsperiode

I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i konventionen og artikel 1, stk. 1, i rammeafgørelsen oprettes fælles hold for en begrænset periode. I henhold til denne aftale kan dette fælles hold indsættes i følgende periode:

fra

[dato]

til

[dato]

Denne aftales gyldighedsperiode kan forlænges ved fælles overenskomst mellem parterne med den tekst, der findes i tillæg II til denne aftalemodel.

5.   Medlemsstat(er), på hvis område det fælles hold skal indsættes

Det fælles hold indsættes i følgende medlemsstat(medlemsstater):

[Navnet på den eller de medlemsstater, på hvis område det fælles hold skal indsættes]

I overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, litra b), i konventionen og artikel 1, stk. 3, litra b), i rammeafgørelsen udfører holdet sine opgaver i overensstemmelse med national ret i den medlemsstat, hvor det på et givet tidspunkt indsættes. Flyttes det fælles hold til en anden medlemsstat, finder lovgivningen i denne medlemsstat anvendelse.

6.   Det fælles holds leder(e)
   (4)

Parterne har udpeget følgende person, der er repræsentant for de kompetente myndigheder i den eller de medlemsstater, hvor holdet indsættes, til at være leder af det fælles hold. Medlemmerne af det fælles hold udfører deres opgaver under denne persons ledelse i den medlemsstat, hvor den pågældende er hjemmehørende:

| Medlemsstat | Udlånt fra (organets navn) | Navn | Rang og tilknytning (retsvæsen, politi eller anden kompetent myndighed) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Medlemsstat

Udlånt fra (organets navn)

Navn

Rang og tilknytning (retsvæsen, politi eller anden kompetent myndighed)

—

—

—

—

—

—

—

—

Såfremt en af de ovennævnte personer er forhindret i at udføre sine opgaver, udpeges der straks ved fælles overenskomst mellem parterne en stedfortræder i et tillæg til aftalen. I hastetilfælde er det tilstrækkeligt, at parterne i det fælles hold giver skriftlig meddelelse om udskiftningen. En sådan meddelelse bekræftes efterfølgende i et tillæg til aftalen.

7.   Medlemmer af det fælles hold

Ud over de personer, der er nævnt i artikel 6, er følgende personer (5) medlemmer af det fælles hold:

| Medlemsstat | Udlånt fra (organets navn) | Navn/identifikationsnummer (6) | Rang og tilknytning (retsvæsen, politi eller anden kompetent myndighed) | Rolle |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Medlemsstat

Udlånt fra (organets navn)

Navn/identifikationsnummer (6)

Rang og tilknytning (retsvæsen, politi eller anden kompetent myndighed)

Rolle

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Såfremt en af de ovennævnte personer er forhindret i at udføre sine opgaver, udpeges der straks en stedfortræder i et tillæg til denne aftale eller ved skriftlig meddelelse sendt af den kompetente leder af det fælles hold.

8.   Deltagere i det fælles hold

Bestemmelserne om deltagere (7) i det fælles hold behandles i det relevante tillæg til denne aftale.

9.   Bevismateriale

Parterne giver lederen eller et medlem eller medlemmer af det fælles hold til opgave at rådgive om fremskaffelse af bevismateriale. Hans eller hendes rolle omfatter rådgivning af det fælles holds medlemmer vedrørende aspekter og procedurer, der skal tages hensyn til i forbindelse med bevisoptagelse. Den eller de personer, der varetager denne funktion, anføres her.

I den operationelle handlingsplan kan parterne orientere hinanden om afgivelse af vidneforklaring fra medlemmer af det fælles hold.

10.   Aftalens almindelige betingelser

Generelt finder bestemmelserne i artikel 13 i konventionen og i rammeafgørelsen anvendelse, således som de er gennemført i hver af de medlemsstater, hvor det fælles hold indsættes.

11.   Ændringer af aftalen

Ændringer af denne aftale, herunder også med hensyn til følgende:

| a) | optagelse af nye medlemmer af det fælles hold, |
| --- | --- |

a)

optagelse af nye medlemmer af det fælles hold,

| b) | ændringer af det formål, der er fastsat i artikel 2 i aftalen |
| --- | --- |

b)

ændringer af det formål, der er fastsat i artikel 2 i aftalen

| c) | tilføjelser til eller ændringer af de nuværende artikler |
| --- | --- |

c)

tilføjelser til eller ændringer af de nuværende artikler

sker ved hjælp af den tekst, der findes i tillæg III til denne aftalemodel, undertegnes af parterne og vedhæftes den oprindelige udgave.

12.   Intern evaluering

Mindst hvert halve år skal det fælles holds ledere evaluere de fremskridt, der er gjort med hensyn til det generelle formål med det fælles hold, og definere og behandle eventuelle problemer, der måtte blive konstateret.

Efter at det fælles hold har fuldført sin opgave, kan parterne eventuelt tilrettelægge et møde med henblik på at evaluere det fælles holds indsats.

Det fælles hold kan udarbejde en rapport om opgaven, der kan give et billede af, hvordan den operationelle handlingsplan er blevet gennemført, og hvilke resultater der er opnået.

13.   Særlige ordninger i aftalen (for at undgå, at aftalen gøres for uhåndterlig, kan nogle eller samtlige punkter under 13.1-13.11 indsættes i den operationelle handlingsplan)

Følgende særlige ordninger kan finde anvendelse i forbindelse med denne aftale (idet det skal bemærkes, at der ligeledes er fastlagt bestemmelser om en række af disse aspekter i konventionen og i rammeafgørelsen):

(Udfyldes efter behov. Formålet med følgende underpunkter er at påpege eventuelle områder, der skal beskrives nærmere).

| 13.1. | Betingelser for eventuel udelukkelse af udlånte medlemmer, hvis der træffes efterforskningsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

13.1.

Betingelser for eventuel udelukkelse af udlånte medlemmer, hvis der træffes efterforskningsmæssige foranstaltninger.

| 13.2. | Særlige betingelser for udlånte medlemmers udførelse af efterforskningsopgaver i den medlemsstat, hvor holdet indsættes. |
| --- | --- |

13.2.

Særlige betingelser for udlånte medlemmers udførelse af efterforskningsopgaver i den medlemsstat, hvor holdet indsættes.

| 13.3. | Særlige betingelser for udlånte medlemmers anmodning til egne nationale myndigheder om at træffe foranstaltninger, som holdet anmoder om uden skriftlig anmodning. |
| --- | --- |

13.3.

Særlige betingelser for udlånte medlemmers anmodning til egne nationale myndigheder om at træffe foranstaltninger, som holdet anmoder om uden skriftlig anmodning.

| 13.4. | Betingelser for, at udlånte medlemmer kan udlevere oplysninger fra myndighederne i den medlemsstat, hvorfra de er udlånt. |
| --- | --- |

13.4.

Betingelser for, at udlånte medlemmer kan udlevere oplysninger fra myndighederne i den medlemsstat, hvorfra de er udlånt.

| 13.5. | Bestemmelser vedrørende medierne, navnlig behovet for konsultation forud for offentliggørelse af pressemeddelelser og officielle informationsbriefinger. |
| --- | --- |

13.5.

Bestemmelser vedrørende medierne, navnlig behovet for konsultation forud for offentliggørelse af pressemeddelelser og officielle informationsbriefinger.

| 13.6. | Bestemmelser vedrørende denne aftales fortrolighed. |
| --- | --- |

13.6.

Bestemmelser vedrørende denne aftales fortrolighed.

| 13.7. | Det skal defineres, hvilket sprog der skal anvendes til kommunikation. |
| --- | --- |

13.7.

Det skal defineres, hvilket sprog der skal anvendes til kommunikation.

| 13.8. | Særlige bestemmelser om udgifter:






  13.8.1. | Bestemmelser vedrørende forsikring af udlånte medlemmer af det fælles hold |
| --- | --- | --- |

13.8.

Særlige bestemmelser om udgifter:

13.8.1.

Bestemmelser vedrørende forsikring af udlånte medlemmer af det fælles hold

| 13.8.2. | Bestemmelser vedrørende udgifter til oversættelse/tolkning/telefonaflytning osv. |
| --- | --- |

13.8.2.

Bestemmelser vedrørende udgifter til oversættelse/tolkning/telefonaflytning osv.

| 13.8.3. | Bestemmelser om oversættelse af f.eks. modtagne dokumenter til de øvrige holdmedlemmers sprog samt til det officielle kommunikationssprog (hvis det er et andet), da dette kan indebære betydelige (unødvendige) udgifter |
| --- | --- |

13.8.3.

Bestemmelser om oversættelse af f.eks. modtagne dokumenter til de øvrige holdmedlemmers sprog samt til det officielle kommunikationssprog (hvis det er et andet), da dette kan indebære betydelige (unødvendige) udgifter

| 13.8.4. | Bestemmelser vedrørende udgifter eller indtægter som følge af beslaglagte aktiver |
| --- | --- |

13.8.4.

Bestemmelser vedrørende udgifter eller indtægter som følge af beslaglagte aktiver

| 13.9. | Betingelser for, hvordan der kan ydes bistand i henhold til konventionen og andre ordninger. |
| --- | --- |

13.9.

Betingelser for, hvordan der kan ydes bistand i henhold til konventionen og andre ordninger.

| 13.10. | Særlige regler for beskyttelse af oplysninger






  13.10.a | Fortrolighed og brug af oplysninger, der allerede foreligger og/eller er fremskaffet under det fælles holds udførelse af opgaven. |
| --- | --- | --- |

13.10.

Særlige regler for beskyttelse af oplysninger

13.10.a

Fortrolighed og brug af oplysninger, der allerede foreligger og/eller er fremskaffet under det fælles holds udførelse af opgaven.

| 13.11. | Betingelser for, at udlånte medlemmer kan bære/anvende våben |
| --- | --- |

13.11.

Betingelser for, at udlånte medlemmer kan bære/anvende våben

Udfærdiget i (sted), (dato)

(Alle parters underskrift)

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 3.

1

(2)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

2

(3)  I lyset af den relevante nationale lovgivning og dens krav om offentlighed kan den operationelle handlingsplan indgå i aftalen om det fælles hold eller indsættes som et tillæg til aftalen eller behandles som et særskilt fortroligt dokument. De kompetente myndigheder, der undertegner aftalen, skal i alle tilfælde være bekendt med indholdet af den operationelle handlingsplan. Den operationelle handlingsplan skal være et fleksibelt dokument, der indeholder praktiske aftaler om en fælles strategi og om, hvordan formålet med det fælles hold i henhold til artikel 2 skal nås, herunder de praktiske ordninger, der ikke på anden vis er omfattet af denne aftale.

3

Der er i tillæg IV til denne aftalemodel opstillet en tjekliste vedrørende punkterne i forbindelse med den operationelle handlingsplans mulige indhold.

(4)  Artikel 1, stk. 3, litra a), i rammeafgørelsen finder anvendelse, dvs. at holdet ledes af en repræsentant for den kompetente myndighed, der deltager i den strafferetlige efterforskning, fra den medlemsstat, hvor holdet indsættes.

4

(5)  Det fælles hold kan omfatte repræsentanter for retsvæsen, politi eller andre kompetente myndigheder med efterforskningsopgaver.

5

Under dette punkt kan det ligeledes omfatte medlemmer af Eurojust, når disse handler som kompetente nationale myndigheder som fastsat i artikel 9f i Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet. Det drejer sig om de nationale medlemmer af Eurojust, deres stedfortrædere og assistenter — samt andre personer, der i overensstemmelse med deres nationale lovgivning også er medlemmer af den nationale myndighed, dvs. udlånte nationale eksperter.

Politimyndighederne kan omfatte medlemmer af Europols nationale enheder i medlemsstaterne. Disse nationale enheder er hjemmehørende i medlemsstaterne og er nationale politimyndigheder. Også medlemsstaternes forbindelsesofficerer i Europol bevarer deres ret til at handle som nationale politimyndigheder.

(6)  Hvis der er gode grunde til at beskytte identiteten af et eller flere medlemmer af det fælles hold, som f.eks. i tilfælde af diskrete undersøgelser eller i tilfælde af terrorisme, der kræver maksimal sikkerhed, skal sådanne personer tildeles identifikationsnumre, i den udstrækning det er foreneligt med national lovgivning i den medlemsstat, der er part i aftalen. De tildelte numre skal indgå i et fortroligt dokument. Skulle det ikke være muligt at tildele et identifikationsnummer, kan det aftales, at medlemmernes identitet anføres i et fortroligt dokument, som vedhæftes denne aftale, og som gøres tilgængeligt for alle parter i aftalen.

6

(7)  Deltagere i det fælles hold udpeges af tredjelande, Eurojust, Europol, Kommissionen (OLAF), organer, der har kompetence i medfør af bestemmelser vedtaget inden for rammerne af traktaterne, og internationale organisationer, der deltager i det fælles holds aktiviteter som parter i aftalen i tillæg 1 til denne aftalemodel.

7

Tillæg I

TIL MODEL TIL AFTALE OM OPRETTELSE AF ET FÆLLES EFTERFORSKNINGSHOLD

Deltagere i det fælles hold

Ordning med Europol/Eurojust/Kommissionen (OLAF), organer, der har kompetence i medfør af bestemmelser vedtaget inden for rammerne af traktaterne, andre internationale organer eller tredjelande

1.   Aftalens parter

og

og

(...og...)

har aftalt, at følgende personer fra (navne på de parter i aftalen, der ikke er medlemsstater) vil deltage i det fælles efterforskningshold, der er oprettet ved aftale af ... (dato og sted for den aftale, som dette tillæg er knyttet til).

2.   Deltagere i det fælles hold

Følgende personer vil deltage i det fælles hold:

| Stat/ Organisation | Udlånt fra (myndighedens/organets navn) | Navn | Rang og tilknytning | Rolle |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Stat/ Organisation

Udlånt fra (myndighedens/organets navn)

Navn

Rang og tilknytning

Rolle

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Medlemsstaten... har besluttet, at dens nationale medlemmer af Eurojust vil deltage i det fælles efterforskningshold som kompetent national myndighed (1).

Såfremt en af de ovennævnte personer er forhindret i at udføre sine opgaver, udpeges der en stedfortræder i et tillæg til aftalen. I hastetilfælde er det tilstrækkeligt, at den pågældende part giver skriftlig meddelelse om udskiftningen. En sådan meddelelse bekræftes efterfølgende i et tillæg til aftalen.

3.   Særlige ordninger

Ovennævnte personers deltagelse er underlagt følgende betingelser og tjener kun følgende formål:

3.1.   Den første part i aftalen, der ikke er en medlemsstat

3.1.1.   Formålet med deltagelsen

3.1.2.   Tildelte rettigheder (hvis relevant)

3.1.3.   Bestemmelser vedrørende omkostninger

3.1.4.   Særlige bestemmelser, der vedrører formålet med deltagelsen eller gør det muligt at realisere dette

3.1.5.   Andre særlige bestemmelser eller betingelser (2)

3.1.6.   Særlige regler for beskyttelse af oplysninger

3.2.   Den anden part i aftalen, der ikke er en medlemsstat (hvis relevant)

3.2.1.   ...

4.   Særlige ordninger i relation til Europols deltagelse
   (3)

4.1.   Principper for deltagelse

4.1.1.   Europolpersonale, der deltager i det fælles hold, skal bistå holdets medlemmer i overensstemmelse med Europolafgørelsen og i overensstemmelse med national ret i den medlemsstat, hvor holdet indsættes.

4.1.2.   Europolpersonale, der deltager i det fælles hold, arbejder under vejledning af lederen(ne) af holdet som fastsat i punkt [...] i aftalen og yder den nødvendige bistand for at nå målsætningerne for og formålet med det fælles hold som defineret af holdets leder(e).

4.1.3.   Europolpersonale har ret til ikke at udføre opgaver, som det anser for at være i strid med sine forpligtelser i henhold til Europolafgørelsen. I så tilfælde underretter den Europolansatte direktøren eller dennes repræsentant herom. Europol rådfører sig med lederen(ne) og holdet med henblik på at finde en gensidigt tilfredsstillende løsning.

4.1.4.   Europolpersonale, der deltager i det fælles hold, inddrages ikke i iværksættelse af nogen form for tvangsindgreb. Deltagende Europolpersonale kan dog under vejledning af lederen(ne) af holdet være til stede under det fælles holds operationelle aktiviteter for at yde rådgivning og bistand på stedet til de medlemmer af holdet, der foretager tvangsindgreb, forudsat at der ikke er nogen retlige begrænsninger på nationalt plan dér, hvor holdet indsættes.

4.1.5.   Artikel 11, litra a), i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter finder ikke anvendelse på Europolpersonale, der deltager i det fælles hold (4).

4.1.6.   I forbindelse med det fælles holds aktiviteter er Europolpersonale, hvad angår strafbare handlinger begået mod det eller af det, underkastet gældende lov for personer med lignende funktioner i den medlemsstat, hvor aktiviteterne udføres.

4.2.   Bistandens art

4.2.1.   Deltagende Europolpersonale stiller i fuldt omfang som påkrævet eller efter anmodning Europols støttetjenester til rådighed i overensstemmelse med Rådets Europolafgørelse. Heri indgår bl.a. operationel og strategisk analysestøtte, navnlig ved hjælp af analysedatabasen(erne) [analysedatabasens(ernes) navn(e) og beslægtede projekter]. Hvis det ifølge holdets leder(e) er påkrævet, og når denne(disse) har anmodet herom, kan Europol støtte det fælles hold ved at stille et »mobilt Europolkontor« til rådighed eller andet teknisk udstyr, hvis det findes og er i overensstemmelse med Europols sikkerhedsstandarder.

4.2.2.   Europolpersonale, der deltager i det fælles hold, kan bistå i forbindelse med alle aktiviteter, navnlig ved at sikre en kommunikationsplatform, strategisk, teknisk og retsmedicinsk støtte samt taktisk og operationel ekspertise og rådgivning til det fælles holds medlemmer efter anmodning fra holdets leder(e).

4.2.3.   Europol letter inden for sine retlige rammer sikker udveksling af oplysninger mellem parterne i det fælles hold og ikke-deltagende stater og/eller EU-organer og internationale organisationer, hvis holdets leder(e) anmoder herom.

4.3.   Adgang til Europols informationsbehandlingssystemer

4.3.1.   Europolpersonale, der deltager i det fælles hold, har adgang til Europols informationsbehandlingssystemer som omhandlet i artikel 10 i Europolafgørelsen. Denne adgang skal være i overensstemmelse med Europolafgørelsen og overholde gældende sikkerheds- og databeskyttelsesstandarder i hele perioden for det medlemskab af det fælles hold.

4.3.2.   Europolpersonale kan kontakte medlemmerne af det fælles hold direkte og i overensstemmelse med Europolafgørelsen stille oplysninger fra enhver komponent af de informationsbehandlingssystemer, der er nævnt i artikel 10 i Europolafgørelsen, til rådighed for det fælles holds medlemmer og udlånte medlemmer. Betingelserne og begrænsningerne for anvendelsen af disse oplysninger skal overholdes.

4.3.3.   Oplysninger tilvejebragt af en Europolansat under deltagelse i et fælles hold kan med samtykke fra den medlemsstat, der gav oplysningen, og på dennes ansvar medtages i ethvert element i de i artikel 10 i Europolafgørelsen omhandlede informationsbehandlingssystemer på de betingelser, der er fastsat heri.

4.4.   Omkostninger og udstyr

4.4.1.   Den medlemsstat, hvori der finder efterforskningsmæssige foranstaltninger finder sted, er ansvarlig for at stille det tekniske udstyr (kontorfaciliteter, telekommunikation osv.) til rådighed, som er nødvendigt for udførelsen af opgaverne, og betaler de afholdte omkostninger. Den pågældende medlemsstat stiller også kontorkommunikation og andet teknisk udstyr til rådighed, som er nødvendigt til (krypteret) udveksling af oplysninger. Omkostningerne betales af den pågældende medlemsstat.

4.4.2.   Europol dækker de omkostninger, der er afholdt som følge af Europolpersonales deltagelse i det fælles hold, navnlig vedrørende forsikring og vederlag for personale samt opholds- og rejseudgifter. Europol dækker endvidere omkostningerne ved det særlige udstyr, der er omhandlet i punkt 4.1 og 4.2 ovenfor.

Dato/underskrifter (5)

---

(1)  Dette afsnit udgår, hvis det ikke er relevant.

(2)  For eksempel henvisninger til grundlæggende eller gældende retlige rammer osv.

(3)  Medtages kun, såfremt Europol deltager i det fælles hold. Disse regler blev vedtaget af Europols Styrelsesråd den 9. juli 2009 (sagsnr. 3710-426r6), og Europols Styrelsesråd vedtog en model til en ordning for fælles hold den 18. november 2009 (sagsnr. 2610-74r2) i henhold til artikel 6, stk. 2, i Europolafgørelsen. For ajourførte oplysninger henvises til Europols websted:: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protokol vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter (konsolideret udgave), (EUT C 115 af 9.5.2008, s. 266).

(5)  Underskrifter fra parterne i denne ordning.

Tillæg II

TIL MODEL TIL AFTALE OM OPRETTELSE AF ET FÆLLES EFTERFORSKNINGSHOLD

Aftale om at forlænge et fælles efterforskningsholds indsættelsesperiode

I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (1) og artikel 1, stk. 1, i Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (2) gælder følgende:

Parterne har aftalt at forlænge indsættelsesperioden for det fælles efterforskningshold (i det følgende benævnt »det fælles hold«), der blev oprettet ved aftale af [indsæt dato], udfærdiget i [indsæt sted for undertegnelsen], hvoraf kopi er vedlagt.

Parterne er af den opfattelse, at indsættelsesperioden bør forlænges ud over den periode, som det fælles hold blev oprettet for [indsæt dato for periodens udløb], da formålet i henhold til artikel [indsæt artiklen vedrørende formålet med det fælles hold] endnu ikke er nået.

De omstændigheder, der kræver forlængelse af indsættelsesperioden, er blevet nøje gennemgået af alle parterne. Forlængelsen anses for at være væsentlig for at nå det formål, som det fælles hold blev oprettet til.

Det fælles hold forbliver derfor i funktion indtil [indsæt dato for udløbet af den nye periode]. Parterne kan forlænge ovennævnte periode yderligere ved fælles overenskomst.

Dato/underskrifter

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 3.

(2)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

Tillæg III

TIL MODEL TIL AFTALE OM OPRETTELSE AF ET FÆLLES EFTERFORSKNINGSHOLD

Forslag til affattelse af andre ændringer end ændring af den periode, for hvilken det fælles hold er oprettet

I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (1) og artikel 1, stk. 1, i Rådets rammeafgørelse af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (2), i henhold til hvilke dette fælles efterforskningshold er oprettet, gælder følgende:

Parterne har aftalt at ændre den skriftlige aftale om oprettelse af det fælles efterforskningshold (i det følgende benævnt »det fælles hold«) af [indsæt dato], udfærdiget i [indsæt sted], hvoraf kopi er vedlagt.

Signatarerne har aftalt, at ovennævnte aftale ændres således:

| 1) | (Ændring ...) |
| --- | --- |

1)

(Ændring ...)

| 2) | (Ændring ...) |
| --- | --- |

2)

(Ændring ...)

De omstændigheder, der kræver, at aftalen om oprettelsen af det fælles hold ændres, er blevet nøje gennemgået af alle parterne. Ændringen(erne) af aftalen om oprettelse af det fælles hold anses for at være væsentlig(e) for at nå det formål, som det fælles hold blev oprettet til.

Dato/underskrifter

---

(1)  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 3.

(2)  EFT L 162 af 20.6.2002, s. 1.

Tillæg IV

Forslag til tjekliste til den operationelle handlingsplan (1)

Parterne kan medtage følgende punkter:

Indledning— beskriv formålet med det fælles hold. Den tekst, der er anvendt under »formålet med det fælles hold« i aftalen om oprettelse af fælles hold vil normalt være tilstrækkelig.

Operationel procedure— identificér det eller de steder, hvor det fælles hold sandsynligvis vil blive indsat, beskriv hvordan det fælles hold vil blive ledet, og hvordan efterforskningen vil blive gennemført, idet der tages hensyn til national lovgivning og nationale retningslinjer og procedurer.

Holdmedlemmernes/deltagernes rolle— identificér og beskriv hver af holdmedlemmernes/deltagerne operationelle rolle og opgaver (EU-medlemsstater, Europol, Eurojust, OLAF), hvis dette ikke er beskrevet i aftalen om oprettelse af fælles hold.

Særlige eller specifikke foranstaltninger, der skal gennemføres— identificér og beskriv efterforskningsaktivitet, der kræver særlige foranstaltninger eller procedurer, f.eks. mindreårige, ofre, farlige/fjendtlige miljøer.

Operations- og efterforskningsbeføjelser— identificér og beskriv særlige operations- eller efterforskningsteknikker, der vil blive anvendt under efterforskningen, f.eks. indgående observation, informanter, undercover-agenter, aflytning af kommunikation osv. og lovgivning eller procedurer i forbindelse hermed.

Udveksling af oplysninger— beskriv hvordan oplysningerne vil blive udvekslet samt procedurerne for kommunikation og identificér den kompetente partner eller den kompetente myndighed, f.eks. Europol, Eurojust, OLAF, SECI, Interpol; det kan være nødvendigt at aftale et kommunikationssprog; overvej anvendelse af Europols sikrede kommunikationsudvekslingsmiddel (SIENA) og analysedatabaser (AWF) som middel til at opnå et sikkert miljø til lagring af følsomme oplysninger.

Efterretningsvurdering og opgaveløsning— beskriv processen for indsamling og udvikling af efterretninger og tilhørende retningslinjer.

Finansielle efterforskninger— overvej behovet for at følge »pengesporet«.

Indsamling af beviser— identificér i henhold til relevant jurisdiktion eventuel lovgivning, retningslinjer, procedurer osv., der skal tages i betragtning, herunder ansvarlige myndigheder eller enkeltpersoner, og behov for oversættelse af bevismateriale.

Retsforfølgning— identificér den kompetente myndighed i hvert land/hver jurisdiktion og eventuelle retningslinjer i relation til retsforfølgning, herunder Eurojusts rolle i den forbindelse.

Vidneudsagn— identificér sandsynlighed og gældende procedurer for hver jurisdiktion med hensyn til krav om vidneudsagn fra medlemmerne af det fælles hold.

Offentlighed— beskriv reglerne og procedurerne for alle de jurisdiktioner, hvor det fælles hold sandsynligvis vil blive indsat.

Operationelle og strategiske møder— identificér og beskriv de møder, der vil finde sted, deres hyppighed og deltagerkreds.

Administration og logistik— eventuelle punkter vedrørende administration, udstyr (som f.eks. kontorfaciliteter, køretøjer, it-udstyr eller eventuelt andet teknisk udstyr), ressourcer, personale, medier, fortrolighedsspørgsmål, osv. bør behandles her.

Oversættelse

Kontorfaciliteter

Køretøjer

Andet teknisk udstyr

---

(1)  Indholdet af den operationelle handlingsplan er et levende dokument, der afspejler de praktiske aspekter ved et fælles hold. Handlingsplanen bør være i overensstemmelse med afsnit 13: »Særlige ordninger« i aftalen om oprettelse af fælles hold. Nogle elementer i afsnit 13 kan placeres i den operationelle handlingsplan.

---

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/13

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, og om forslag til Rådets afgørelse om overdragelse af opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af SIS II og VIS inden for rammerne af afsnit VI i EU-traktaten til det agentur, som er oprettet ved forordning XX

2010/C 70/02

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE, —

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til den anmodning om udtalelse i henhold til artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, der blev sendt til EDPS den 11. august 2009 (2), —

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING — UDTALELSENS KONTEKST

Beskrivelse af forslagene

| 1. | Den 24. juni 2009 vedtog Kommissionen en lovgivningspakke om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Pakken består af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af agenturet og et forslag til Rådets afgørelse om overdragelse til agenturet af opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af SIS II og VIS inden for rammerne af afsnit VI i EU-traktaten (3). De to forslag er yderligere forklaret i en meddelelse, der er vedtaget samme dag (4). Den 11. august 2009 blev forslagene og meddelelsen sendt til EDPS med henblik på en udtalelse sammen med konsekvensanalysen og resuméet af konsekvensanalysen (5). |
| --- | --- |

1.

Den 24. juni 2009 vedtog Kommissionen en lovgivningspakke om oprettelse af et agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Pakken består af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af agenturet og et forslag til Rådets afgørelse om overdragelse til agenturet af opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af SIS II og VIS inden for rammerne af afsnit VI i EU-traktaten (3). De to forslag er yderligere forklaret i en meddelelse, der er vedtaget samme dag (4). Den 11. august 2009 blev forslagene og meddelelsen sendt til EDPS med henblik på en udtalelse sammen med konsekvensanalysen og resuméet af konsekvensanalysen (5).

| 2. | Retsgrundlaget for den foreslåede forordning er afsnit IV i EF-traktaten. Da anvendelsen af SIS II og VIS med henblik på politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager på nuværende tidspunkt bygger på afsnit VI i EU-traktaten, er den foreslåede forordning suppleret med et forslag til Rådets afgørelse, der bygger på afsnit VI i EU-traktaten. |
| --- | --- |

2.

Retsgrundlaget for den foreslåede forordning er afsnit IV i EF-traktaten. Da anvendelsen af SIS II og VIS med henblik på politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager på nuværende tidspunkt bygger på afsnit VI i EU-traktaten, er den foreslåede forordning suppleret med et forslag til Rådets afgørelse, der bygger på afsnit VI i EU-traktaten.

| 3. | De respektive retsakter om oprettelse af SIS II, VIS og Eurodac fastsætter, at Kommissionen har ansvaret for den operationelle forvaltning af de tre systemer (6). For SIS II's og VIS' vedkommende er dette kun meningen i en overgangsperiode, hvorefter en forvaltningsmyndighed skal have ansvaret for den operationelle forvaltning. I en fælles erklæring af 7. juni 2007 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til på grundlag af en konsekvensanalyse, der indeholder en analyse af alternativerne, at forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af SIS II og VIS (7). Denne opfordring har ført til de nuværende forslag. |
| --- | --- |

3.

De respektive retsakter om oprettelse af SIS II, VIS og Eurodac fastsætter, at Kommissionen har ansvaret for den operationelle forvaltning af de tre systemer (6). For SIS II's og VIS' vedkommende er dette kun meningen i en overgangsperiode, hvorefter en forvaltningsmyndighed skal have ansvaret for den operationelle forvaltning. I en fælles erklæring af 7. juni 2007 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til på grundlag af en konsekvensanalyse, der indeholder en analyse af alternativerne, at forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af SIS II og VIS (7). Denne opfordring har ført til de nuværende forslag.

| 4. | Det agentur, der oprettes ved den foreslåede forordning, vil således have ansvaret for den operationelle forvaltning af SIS II og VIS, men også for Eurodac og muligvis andre store it-systemer. Omtalen af »andre store it-systemer« vil blive behandlet i punkt 28-31 i denne udtalelse. I henhold til præamblen til den foreslåede forordning er begrundelsen for at placere tre store it-systemer og muligvis andre systemer under agenturets ledelse at opnå stordriftsfordele, skabe en kritisk masse og sikre den størst mulige udnyttelse af kapitalen og de menneskelige ressourcer (8). |
| --- | --- |

4.

Det agentur, der oprettes ved den foreslåede forordning, vil således have ansvaret for den operationelle forvaltning af SIS II og VIS, men også for Eurodac og muligvis andre store it-systemer. Omtalen af »andre store it-systemer« vil blive behandlet i punkt 28-31 i denne udtalelse. I henhold til præamblen til den foreslåede forordning er begrundelsen for at placere tre store it-systemer og muligvis andre systemer under agenturets ledelse at opnå stordriftsfordele, skabe en kritisk masse og sikre den størst mulige udnyttelse af kapitalen og de menneskelige ressourcer (8).

| 5. | Den foreslåede forordning indfører et reguleringsagentur, der har retlig, administrativ og finansiel autonomi og har status som juridisk person. Agenturet skal udføre de opgaver, der er tillagt forvaltningsmyndigheden (eller Kommissionen) som beskrevet i retsakterne om oprettelse af SIS II, VIS og Eurodac. Agenturet skal endvidere overvåge udviklingen inden for forskning og på specifik anmodning fra Kommissionen gennemføre pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten og muligvis også det bredere område frihed, sikkerhed og retfærdighed (jf. punkt 28-31). |
| --- | --- |

5.

Den foreslåede forordning indfører et reguleringsagentur, der har retlig, administrativ og finansiel autonomi og har status som juridisk person. Agenturet skal udføre de opgaver, der er tillagt forvaltningsmyndigheden (eller Kommissionen) som beskrevet i retsakterne om oprettelse af SIS II, VIS og Eurodac. Agenturet skal endvidere overvåge udviklingen inden for forskning og på specifik anmodning fra Kommissionen gennemføre pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten og muligvis også det bredere område frihed, sikkerhed og retfærdighed (jf. punkt 28-31).

| 6. | Agenturets ledelses- og forvaltningsstruktur skal bestå af en bestyrelse sammensat af en repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen, en administrerende direktør udpeget af bestyrelsen samt rådgivende grupper, der skal yde bestyrelsen ekspertise vedrørende de respektive it-systemer. I øjeblikket opererer forslaget med tre rådgivende grupper for SIS II, VIS og Eurodac. |
| --- | --- |

6.

Agenturets ledelses- og forvaltningsstruktur skal bestå af en bestyrelse sammensat af en repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen, en administrerende direktør udpeget af bestyrelsen samt rådgivende grupper, der skal yde bestyrelsen ekspertise vedrørende de respektive it-systemer. I øjeblikket opererer forslaget med tre rådgivende grupper for SIS II, VIS og Eurodac.

| 7. | Den foreslåede rådsafgørelse overdrager agenturet de opgaver, som Rådets afgørelse 2007/533/RIA om SIS II og Rådets afgørelse 2008/633/RIA om VIS (9) pålægger forvaltningsmyndigheden. Den tildeler endvidere Europol observatørstatus på møder i agenturets bestyrelse, når et spørgsmål vedrørende SIS II eller VIS er på dagsordenen. Europol kan også udpege en repræsentant til de rådgivende grupper for SIS II og VIS (10). Eurojust har ligeledes observatørstatus og kan udpege en repræsentant, men kun i relation til SIS II. |
| --- | --- |

7.

Den foreslåede rådsafgørelse overdrager agenturet de opgaver, som Rådets afgørelse 2007/533/RIA om SIS II og Rådets afgørelse 2008/633/RIA om VIS (9) pålægger forvaltningsmyndigheden. Den tildeler endvidere Europol observatørstatus på møder i agenturets bestyrelse, når et spørgsmål vedrørende SIS II eller VIS er på dagsordenen. Europol kan også udpege en repræsentant til de rådgivende grupper for SIS II og VIS (10). Eurojust har ligeledes observatørstatus og kan udpege en repræsentant, men kun i relation til SIS II.

Høring af EDPS

| 8. | EDPS hilser det velkommen, at han er blevet hørt om dette spørgsmål, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger, som det normalt sker i retsakter, hvor EDPS er blevet hørt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

8.

EDPS hilser det velkommen, at han er blevet hørt om dette spørgsmål, og anbefaler, at der henvises til denne høring i forslagets betragtninger, som det normalt sker i retsakter, hvor EDPS er blevet hørt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

| 9. | Inden forslaget blev vedtaget, blev EDPS hørt uformelt. EDPS hilste denne uformelle høring velkommen og er glad for at konstatere, at der i det endelige forslag er taget hensyn til de fleste af hans bemærkninger. |
| --- | --- |

9.

Inden forslaget blev vedtaget, blev EDPS hørt uformelt. EDPS hilste denne uformelle høring velkommen og er glad for at konstatere, at der i det endelige forslag er taget hensyn til de fleste af hans bemærkninger.

| 10. | EDPS følger selvsagt nøje udviklingen i forbindelse med oprettelsen af agenturet, der skal have ansvaret for driften af og sikkerheden for databaser som SIS II, VIS og Eurodac, der indeholder store mængder personoplysninger. Som det vil blive yderligere belyst i denne udtalelse, er EDPS ikke modstander af, at et sådant agentur oprettes, når blot der i oprettelsesakten eller -akterne tages tilstrækkelig højde for visse mulige risici, der kan have stor betydning for enkeltpersoners privatliv. |
| --- | --- |

10.

EDPS følger selvsagt nøje udviklingen i forbindelse med oprettelsen af agenturet, der skal have ansvaret for driften af og sikkerheden for databaser som SIS II, VIS og Eurodac, der indeholder store mængder personoplysninger. Som det vil blive yderligere belyst i denne udtalelse, er EDPS ikke modstander af, at et sådant agentur oprettes, når blot der i oprettelsesakten eller -akterne tages tilstrækkelig højde for visse mulige risici, der kan have stor betydning for enkeltpersoners privatliv.

| 11. | Inden der redegøres nærmere for dette synspunkt i del III og del IV, vil EDPS først i del II analysere, hvordan Lissabontraktaten, der trådte i kraft den 1. december 2009, påvirker de nuværende forslag. I del V vil EDPS kommentere flere specifikke bestemmelser i begge forslag. |
| --- | --- |

11.

Inden der redegøres nærmere for dette synspunkt i del III og del IV, vil EDPS først i del II analysere, hvordan Lissabontraktaten, der trådte i kraft den 1. december 2009, påvirker de nuværende forslag. I del V vil EDPS kommentere flere specifikke bestemmelser i begge forslag.

II.   LISSABONTRAKTATENS VIRKNING

| 12. | Den Europæiske Unions retlige struktur har ændret sig betydeligt med Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009. Navnlig inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed er EU's kompetence blevet udvidet, og lovgivningsprocedurerne er blevet tilpasset. EDPS har analyseret traktatændringernes virkninger på de nuværende forslag. |
| --- | --- |

12.

Den Europæiske Unions retlige struktur har ændret sig betydeligt med Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009. Navnlig inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed er EU's kompetence blevet udvidet, og lovgivningsprocedurerne er blevet tilpasset. EDPS har analyseret traktatændringernes virkninger på de nuværende forslag.

| 13. | De retsgrundlag, der er nævnt i den foreslåede forordning, er artikel 62, nr. 2), litra a), artikel 62, nr. 2), litra b), nr. ii), artikel 63, nr. 1), litra a), artikel 63, nr. 3), litra b), og artikel 66 i EF-traktaten. Teksten til disse artikler kan i vid udstrækning genfindes i artikel 77, stk. 1, litra b), artikel 77, stk. 2, litra b), a) og e), artikel 79, stk. 2, litra c), og artikel 74 i TEUF. Den lovgivningsprocedure, der skal følges ved vedtagelsen af foranstaltninger baseret på disse retsgrundlag, vil ikke ændre sig, den fælles beslutningsprocedure fandt anvendelse og vil stadig gøre det, men kaldes nu »den almindelige lovgivningsprocedure«. De ændrede traktaters virkning på den foreslåede forordnings retsgrundlag og lovgivningsprocedure synes derfor at være begrænset. |
| --- | --- |

13.

De retsgrundlag, der er nævnt i den foreslåede forordning, er artikel 62, nr. 2), litra a), artikel 62, nr. 2), litra b), nr. ii), artikel 63, nr. 1), litra a), artikel 63, nr. 3), litra b), og artikel 66 i EF-traktaten. Teksten til disse artikler kan i vid udstrækning genfindes i artikel 77, stk. 1, litra b), artikel 77, stk. 2, litra b), a) og e), artikel 79, stk. 2, litra c), og artikel 74 i TEUF. Den lovgivningsprocedure, der skal følges ved vedtagelsen af foranstaltninger baseret på disse retsgrundlag, vil ikke ændre sig, den fælles beslutningsprocedure fandt anvendelse og vil stadig gøre det, men kaldes nu »den almindelige lovgivningsprocedure«. De ændrede traktaters virkning på den foreslåede forordnings retsgrundlag og lovgivningsprocedure synes derfor at være begrænset.

| 14. | De artikler, som den foreslåede rådsafgørelse på nuværende tidspunkt bygger på, er artikel 30, stk. 1, litra a) og b), og artikel 34, stk. 2, litra c), i EU-traktaten. I de nye traktater er EU-traktatens artikel 34 blevet ophævet. Artikel 30, stk. 1, litra a), er erstattet af artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF, der skaber grundlaget for foranstaltninger vedrørende indsamling, opbevaring, behandling, analyse og udveksling af relevante oplysninger, der skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure. EU-traktatens artikel 30, stk. 1, litra b), der omhandler det operationelle samarbejde mellem de kompetente myndigheder, er erstattet af artikel 87, stk. 3, i TEUF, der foreskriver en særlig lovgivningsprocedure, som indebærer, at Rådet træffer afgørelse med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet. Da de to lovgivningsprocedurer ikke er forenelige med hinanden, kan artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 87, stk. 3, i TEUF ikke længere udgøre det kombinerede retsgrundlag for rådsafgørelsen. Der må derfor foretages et valg. |
| --- | --- |

14.

De artikler, som den foreslåede rådsafgørelse på nuværende tidspunkt bygger på, er artikel 30, stk. 1, litra a) og b), og artikel 34, stk. 2, litra c), i EU-traktaten. I de nye traktater er EU-traktatens artikel 34 blevet ophævet. Artikel 30, stk. 1, litra a), er erstattet af artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF, der skaber grundlaget for foranstaltninger vedrørende indsamling, opbevaring, behandling, analyse og udveksling af relevante oplysninger, der skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure. EU-traktatens artikel 30, stk. 1, litra b), der omhandler det operationelle samarbejde mellem de kompetente myndigheder, er erstattet af artikel 87, stk. 3, i TEUF, der foreskriver en særlig lovgivningsprocedure, som indebærer, at Rådet træffer afgørelse med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet. Da de to lovgivningsprocedurer ikke er forenelige med hinanden, kan artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 87, stk. 3, i TEUF ikke længere udgøre det kombinerede retsgrundlag for rådsafgørelsen. Der må derfor foretages et valg.

| 15. | EDPS mener, at artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF vil kunne udgøre det eneste retsgrundlag for den foreslåede foranstaltning. Det vil også være den foretrukne løsning, da anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure indebærer fuld inddragelse af Europa-Parlamentet og sikrer forslagets demokratiske legitimitet (11). I den henseende skal det understreges, at forslaget omhandler oprettelse af et agentur, der skal have ansvaret for beskyttelsen af personoplysninger, som beror på en grundlæggende ret, der anerkendes i artikel 16 i TEUF og artikel 8 i charteret om grundlæggende rettigheder, der fik bindende virkning den 1. december 2009. |
| --- | --- |

15.

EDPS mener, at artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF vil kunne udgøre det eneste retsgrundlag for den foreslåede foranstaltning. Det vil også være den foretrukne løsning, da anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure indebærer fuld inddragelse af Europa-Parlamentet og sikrer forslagets demokratiske legitimitet (11). I den henseende skal det understreges, at forslaget omhandler oprettelse af et agentur, der skal have ansvaret for beskyttelsen af personoplysninger, som beror på en grundlæggende ret, der anerkendes i artikel 16 i TEUF og artikel 8 i charteret om grundlæggende rettigheder, der fik bindende virkning den 1. december 2009.

| 16. | Hvis artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF vælges som det eneste retsgrundlag, vil Kommissionen endvidere kunne slå de to nuværende forslag sammen til én enkelt retsakt om oprettelse af agenturet, nemlig en forordning, der skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure. |
| --- | --- |

16.

Hvis artikel 87, stk. 2, litra a), i TEUF vælges som det eneste retsgrundlag, vil Kommissionen endvidere kunne slå de to nuværende forslag sammen til én enkelt retsakt om oprettelse af agenturet, nemlig en forordning, der skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure.

| 17. | EDPS opfordrer under alle omstændigheder Kommissionen til at afklare dette forhold i en kort meddelelse. |
| --- | --- |

17.

EDPS opfordrer under alle omstændigheder Kommissionen til at afklare dette forhold i en kort meddelelse.

III.   OPRETTELSEN AF ET AGENTUR SET UD FRA ET DATABESKYTTELSESSYNSPUNKT

| 18. | Som nævnt i punkt 3 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til at analysere alternativerne og forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af SIS II og VIS. Eurodac blev tilføjet af Kommissionen. I konsekvensanalysen har Kommissionen undersøgt fem løsninger med hensyn til den operationelle forvaltning af de tre systemer:






  — | videreførelse af den nuværende ordning, dvs. forvaltningen varetages af Kommissionen, hvilket for SIS II’ og VIS’ vedkommende omfatter en delegering af opgaver til to medlemsstater (Østrig og Frankrig) |
| --- | --- | --- |

18.

Som nævnt i punkt 3 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til at analysere alternativerne og forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af SIS II og VIS. Eurodac blev tilføjet af Kommissionen. I konsekvensanalysen har Kommissionen undersøgt fem løsninger med hensyn til den operationelle forvaltning af de tre systemer:

—

videreførelse af den nuværende ordning, dvs. forvaltningen varetages af Kommissionen, hvilket for SIS II’ og VIS’ vedkommende omfatter en delegering af opgaver til to medlemsstater (Østrig og Frankrig)

| — | samme som første løsning og derudover delegering af den operationelle forvaltning af Eurodac til medlemsstaternes myndigheder |
| --- | --- |

—

samme som første løsning og derudover delegering af den operationelle forvaltning af Eurodac til medlemsstaternes myndigheder

| — | oprettelse af et nyt reguleringsagentur |
| --- | --- |

—

oprettelse af et nyt reguleringsagentur

| — | overdragelse af den operationelle forvaltning til Frontex |
| --- | --- |

—

overdragelse af den operationelle forvaltning til Frontex

| — | overdragelse af den operationelle forvaltning af SIS II til Europol og videreførelse af Kommissionens forvaltning af VIS og Eurodac. |
| --- | --- |

—

overdragelse af den operationelle forvaltning af SIS II til Europol og videreførelse af Kommissionens forvaltning af VIS og Eurodac.

Kommissionen har analyseret disse løsninger fra fire forskellige synsvinkler: drift, ledelse samt finansielle aspekter og retlige aspekter.

| 19. | Som led i den retlige analyse sammenlignede Kommissionen, hvordan disse forskellige strukturer reelt vil sikre de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, navnlig beskyttelsen af personoplysninger. Den konkluderede, at løsning 3 og 4 var de foretrukne løsninger i den henseende (12). For så vidt angår de første to løsninger påpegede Kommissionen de mulige vanskeligheder med hensyn til EDPS’ tilsyn, som blev drøftet under udviklingen af SIS II. I relation til de første to løsninger henviste Kommissionen endvidere til det problematiske forhold med hensyn til ansvaret som følge af EF-traktatens artikel 288 (nu artikel 340 i TEUF) i tilfælde af, at der rejses indvendinger mod de operationer, der udføres af nationalt personale. |
| --- | --- |

19.

Som led i den retlige analyse sammenlignede Kommissionen, hvordan disse forskellige strukturer reelt vil sikre de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, navnlig beskyttelsen af personoplysninger. Den konkluderede, at løsning 3 og 4 var de foretrukne løsninger i den henseende (12). For så vidt angår de første to løsninger påpegede Kommissionen de mulige vanskeligheder med hensyn til EDPS’ tilsyn, som blev drøftet under udviklingen af SIS II. I relation til de første to løsninger henviste Kommissionen endvidere til det problematiske forhold med hensyn til ansvaret som følge af EF-traktatens artikel 288 (nu artikel 340 i TEUF) i tilfælde af, at der rejses indvendinger mod de operationer, der udføres af nationalt personale.

| 20. | EDPS er enig med Kommissionen i, at det af hensyn til EDPS’ tilsyn vil være bedst at have en europæisk enhed, der er ansvarlig for den operationelle forvaltning af store it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac. Oprettelsen af én enkelt enhed vil ydermere afklare spørgsmål vedrørende ansvaret og den gældende lovgivning. Forordning (EF) nr. 45/2001 vil finde anvendelse på alle aktiviteter udført af en sådan europæisk enhed. |
| --- | --- |

20.

EDPS er enig med Kommissionen i, at det af hensyn til EDPS’ tilsyn vil være bedst at have en europæisk enhed, der er ansvarlig for den operationelle forvaltning af store it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac. Oprettelsen af én enkelt enhed vil ydermere afklare spørgsmål vedrørende ansvaret og den gældende lovgivning. Forordning (EF) nr. 45/2001 vil finde anvendelse på alle aktiviteter udført af en sådan europæisk enhed.

| 21. | Det næste spørgsmål er imidlertid, hvilken slags europæisk enhed det bør være. Kommissionen diskuterer oprettelsen af et nyt agentur og anvendelsen af to eksisterende enheder, nemlig Frontex og Europol. Der er et stærkt argument imod at lade Frontex eller Europol varetage den operationelle forvaltning af store it-systemer, da de i udførelsen af deres opgaver har deres egen interesse i at anvende personoplysninger. Europols adgang til SIS II og VIS er allerede forudset, og der er i øjeblikket drøftelser i gang om bestemmelser, der skal give Europol adgang til Eurodac (13). EDPS mener, at der bør foretrækkes en løsning, som overlader den kombinerede operationelle forvaltning af store it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac til en uafhængig enhed, der ikke har sin egen interesse at varetage som bruger af databasen. Dette reducerer risikoen for misbrug af oplysninger. I den henseende vil EDPS gerne pege på det grundlæggende databeskyttelsesprincip om formålsbegrænsning, hvorefter personoplysninger ikke må anvendes til formål, der er uforenelige med det formål, hvortil oplysningerne oprindelig blev behandlet (14). |
| --- | --- |

21.

Det næste spørgsmål er imidlertid, hvilken slags europæisk enhed det bør være. Kommissionen diskuterer oprettelsen af et nyt agentur og anvendelsen af to eksisterende enheder, nemlig Frontex og Europol. Der er et stærkt argument imod at lade Frontex eller Europol varetage den operationelle forvaltning af store it-systemer, da de i udførelsen af deres opgaver har deres egen interesse i at anvende personoplysninger. Europols adgang til SIS II og VIS er allerede forudset, og der er i øjeblikket drøftelser i gang om bestemmelser, der skal give Europol adgang til Eurodac (13). EDPS mener, at der bør foretrækkes en løsning, som overlader den kombinerede operationelle forvaltning af store it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac til en uafhængig enhed, der ikke har sin egen interesse at varetage som bruger af databasen. Dette reducerer risikoen for misbrug af oplysninger. I den henseende vil EDPS gerne pege på det grundlæggende databeskyttelsesprincip om formålsbegrænsning, hvorefter personoplysninger ikke må anvendes til formål, der er uforenelige med det formål, hvortil oplysningerne oprindelig blev behandlet (14).

| 22. | En løsning, som Kommissionen ikke kommenterer, er at lade Kommissionen selv stå for den operationelle forvaltning af systemerne uden delegering til det nationale niveau. Tæt herpå ligger den løsning, der består i at oprette et gennemførelsesagentur i stedet for et reguleringsagentur. Selv om der fra et databeskyttelsessynspunkt ikke er noget principielt til hinder for at lade Kommissionen selv varetage opgaven (Kommissionen er ikke selv bruger af disse systemer), ser EDPS praktiske fordele ved et separat agentur. Valget af et reguleringsagentur i stedet for et gennemførelsesagentur kan også hilses velkommen, da det betyder, at agenturet og dets aktivitetsområde ikke oprettes og bestemmes udelukkende på grundlag af en kommissionsafgørelse. Det nuværende agentur vil blive oprettet på grundlag af en forordning, der vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure og derfor er genstand for en demokratisk afgørelse. |
| --- | --- |

22.

En løsning, som Kommissionen ikke kommenterer, er at lade Kommissionen selv stå for den operationelle forvaltning af systemerne uden delegering til det nationale niveau. Tæt herpå ligger den løsning, der består i at oprette et gennemførelsesagentur i stedet for et reguleringsagentur. Selv om der fra et databeskyttelsessynspunkt ikke er noget principielt til hinder for at lade Kommissionen selv varetage opgaven (Kommissionen er ikke selv bruger af disse systemer), ser EDPS praktiske fordele ved et separat agentur. Valget af et reguleringsagentur i stedet for et gennemførelsesagentur kan også hilses velkommen, da det betyder, at agenturet og dets aktivitetsområde ikke oprettes og bestemmes udelukkende på grundlag af en kommissionsafgørelse. Det nuværende agentur vil blive oprettet på grundlag af en forordning, der vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure og derfor er genstand for en demokratisk afgørelse.

| 23. | EDPS kan se fordelene ved at oprette et uafhængigt reguleringsagentur. EDPS ønsker dog at understrege, at et sådant agentur først bør oprettes, når dets aktivitets- og ansvarsområder er klart afgrænset. |
| --- | --- |

23.

EDPS kan se fordelene ved at oprette et uafhængigt reguleringsagentur. EDPS ønsker dog at understrege, at et sådant agentur først bør oprettes, når dets aktivitets- og ansvarsområder er klart afgrænset.

IV.   TO GENERELLE KRITIKPUNKTER I FORBINDELSE MED OPRETTELSEN AF AGENTURET

| 24. | Under den igangværende lovgivningsmæssige og offentlige debat om forslaget er der blevet udtrykt bekymring for, at der eventuelt vil blive oprettet et »big brother-agentur«. Denne udtalelse har med risikoen for opgaveglidning at gøre, men også med spørgsmålet om interoperabilitet mellem de forskellige it-systemer. De to kritikpunkter vil blive behandlet i denne del af udtalelsen. |
| --- | --- |

24.

Under den igangværende lovgivningsmæssige og offentlige debat om forslaget er der blevet udtrykt bekymring for, at der eventuelt vil blive oprettet et »big brother-agentur«. Denne udtalelse har med risikoen for opgaveglidning at gøre, men også med spørgsmålet om interoperabilitet mellem de forskellige it-systemer. De to kritikpunkter vil blive behandlet i denne del af udtalelsen.

| 25. | Men inden da vil EDPS først anføre — som en grundlæggende antagelse — at risikoen for fejl eller uretmæssig brug af personoplysninger kan blive større, når det overlades til samme driftsleder at stå for flere store it-systemer. Det samlede antal store it-systemer, der forvaltes af ét og samme agentur, bør derfor ikke være større, end at databeskyttelsesgarantierne stadig kan sikres tilstrækkeligt. Udgangspunktet bør med andre ord ikke være at bringe så mange store it-systemer som muligt ind under ét enkelt agenturs operationelle forvaltning. |
| --- | --- |

25.

Men inden da vil EDPS først anføre — som en grundlæggende antagelse — at risikoen for fejl eller uretmæssig brug af personoplysninger kan blive større, når det overlades til samme driftsleder at stå for flere store it-systemer. Det samlede antal store it-systemer, der forvaltes af ét og samme agentur, bør derfor ikke være større, end at databeskyttelsesgarantierne stadig kan sikres tilstrækkeligt. Udgangspunktet bør med andre ord ikke være at bringe så mange store it-systemer som muligt ind under ét enkelt agenturs operationelle forvaltning.

IV.1.   Opgaveglidning

| 26. | Frygten for opgaveglidning er i denne kontekst udtryk for den tanke, at det nye agentur vil være i stand til på eget initiativ at oprette og/eller kombinere de allerede eksisterende og nye store it-systemer i et omfang, der ikke er forudset på nuværende tidspunkt. EDPS mener, at opgaveglidning i agenturet kan undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure, der normalt vil være den almindelige lovgivningsprocedure |
| --- | --- |

26.

Frygten for opgaveglidning er i denne kontekst udtryk for den tanke, at det nye agentur vil være i stand til på eget initiativ at oprette og/eller kombinere de allerede eksisterende og nye store it-systemer i et omfang, der ikke er forudset på nuværende tidspunkt. EDPS mener, at opgaveglidning i agenturet kan undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure, der normalt vil være den almindelige lovgivningsprocedure

| 27. | For så vidt angår begrænsning af området for agenturets (mulige) aktiviteter omtaler det nuværende forslag i artikel 1 den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac samt »udvikling og forvaltning af andre store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten«. For så vidt angår afgrænsning af området rejser sidste del tre spørgsmål: hvad forstås der ved »udvikling«, hvad forstås der ved »store it-systemer«, og hvad forstås der ved »inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten«? Disse tre spørgsmål vil blive behandlet nedenfor i omvendt rækkefølge. |
| --- | --- |

27.

For så vidt angår begrænsning af området for agenturets (mulige) aktiviteter omtaler det nuværende forslag i artikel 1 den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac samt »udvikling og forvaltning af andre store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten«. For så vidt angår afgrænsning af området rejser sidste del tre spørgsmål: hvad forstås der ved »udvikling«, hvad forstås der ved »store it-systemer«, og hvad forstås der ved »inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten«? Disse tre spørgsmål vil blive behandlet nedenfor i omvendt rækkefølge.

Hvad forstås der ved »inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten«?

| 28. | Udtrykket »inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten« lægger en begrænsning på, hvilke store it-systemer der kan henlægges under agenturets ansvar. EDPS bemærker dog, at dette udtryk medfører et mere begrænset område for de mulige aktiviteter end det, der kan udledes af den foreslåede forordnings titel samt betragtning 4 og 10. De nævnte tekster afviger fra artikel 1 i den forstand, at de har et bredere amvendelsesområde: de omtaler »området frihed, sikkerhed og retfærdighed« i stedet for det mere begrænsede kompetenceområde, der er fastlagt i afsnit IV i EF-traktaten (visum, asyl, indvandring og andre politikker i forbindelse med den frie bevægelighed for personer). |
| --- | --- |

28.

Udtrykket »inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten« lægger en begrænsning på, hvilke store it-systemer der kan henlægges under agenturets ansvar. EDPS bemærker dog, at dette udtryk medfører et mere begrænset område for de mulige aktiviteter end det, der kan udledes af den foreslåede forordnings titel samt betragtning 4 og 10. De nævnte tekster afviger fra artikel 1 i den forstand, at de har et bredere amvendelsesområde: de omtaler »området frihed, sikkerhed og retfærdighed« i stedet for det mere begrænsede kompetenceområde, der er fastlagt i afsnit IV i EF-traktaten (visum, asyl, indvandring og andre politikker i forbindelse med den frie bevægelighed for personer).

| 29. | Sondringen mellem afsnit IV i EF-traktaten og det bredere begreb området for frihed, sikkerhed og retfærdighed (der også omfatter afsnit IV i EF-traktaten) anerkendes i artikel 6 i den foreslåede forordning, der i stk. 1 omhandler muligheden af, at agenturet gennemfører pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten, og i stk. 2 muligheden af, at agenturet gennemfører pilotordninger vedrørende andre store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Artikel 6, stk. 2, er strengt taget ikke i overensstemmelse med artikel 1 i den foreslåede forordning. |
| --- | --- |

29.

Sondringen mellem afsnit IV i EF-traktaten og det bredere begreb området for frihed, sikkerhed og retfærdighed (der også omfatter afsnit IV i EF-traktaten) anerkendes i artikel 6 i den foreslåede forordning, der i stk. 1 omhandler muligheden af, at agenturet gennemfører pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten, og i stk. 2 muligheden af, at agenturet gennemfører pilotordninger vedrørende andre store it-systemer inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Artikel 6, stk. 2, er strengt taget ikke i overensstemmelse med artikel 1 i den foreslåede forordning.

| 30. | Den indbyrdes modsætning mellem den foreslåede forordnings artikel 1 og titlen samt betragtning 4 og 10 og artikel 6, stk. 2, skal løses. Under henvisning til den grundlæggende antagelse i punkt 25 mener EDPS, at det på nuværende stadium må anbefales at begrænse kompetenceområdet for store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten. Siden den 1. december 2009, hvor Lissabontraktaten trådte i kraft, indebærer dette en begrænsning til de politikområder, der er nævnt i kapitel 2 i afsnit V i TEUF. Når agenturet har fået erfaring, og der foreligger en positiv evaluering af den måde, det fungerer på (jf. artikel 27 i forslaget og bemærkningerne i punkt 49), kunne henvisningen i artikel 1 måske udvides til at dække hele området frihed, sikkerhed og retfærdighed, når blot en beslutning herom baseres på den almindelige lovgivningsprocedure. |
| --- | --- |

30.

Den indbyrdes modsætning mellem den foreslåede forordnings artikel 1 og titlen samt betragtning 4 og 10 og artikel 6, stk. 2, skal løses. Under henvisning til den grundlæggende antagelse i punkt 25 mener EDPS, at det på nuværende stadium må anbefales at begrænse kompetenceområdet for store it-systemer inden for rammerne af afsnit IV i EF-traktaten. Siden den 1. december 2009, hvor Lissabontraktaten trådte i kraft, indebærer dette en begrænsning til de politikområder, der er nævnt i kapitel 2 i afsnit V i TEUF. Når agenturet har fået erfaring, og der foreligger en positiv evaluering af den måde, det fungerer på (jf. artikel 27 i forslaget og bemærkningerne i punkt 49), kunne henvisningen i artikel 1 måske udvides til at dække hele området frihed, sikkerhed og retfærdighed, når blot en beslutning herom baseres på den almindelige lovgivningsprocedure.

| 31. | Hvis lovgiveren imidlertid skulle beslutte sig for et anvendelsesområde som det, der kan udledes af titlen og betragtning 4 og 10, bør et andet spørgsmål vedrørende artikel 6, stk. 2, afklares. I modsætning til artikel 6, stk. 1, specificeres det ikke i stk. 2, at gennemførelsen af pilotordningen er for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer. Den bevidste forskel mellem de to stykker og det manglende ekstra sætningsled i stk. 2 rejser spørgsmålet, hvad Kommissionen faktisk har forsøgt at fastsætte. Betyder det, at de i stk. 1 omhandlede pilotordninger bør omfatte en vurdering af agenturets eventuelle udvikling og operationelle forvaltning, og at en sådan vurdering ikke indgår i pilotordningerne i stk. 2? I så fald bør det afklares bedre i teksten, fordi en udeladelse af denne præcisering ikke udelukker agenturets gennemførelse og operationelle forvaltning af sådanne systemer. Hvis Kommissionen mente noget andet, bør det også afklares. |
| --- | --- |

31.

Hvis lovgiveren imidlertid skulle beslutte sig for et anvendelsesområde som det, der kan udledes af titlen og betragtning 4 og 10, bør et andet spørgsmål vedrørende artikel 6, stk. 2, afklares. I modsætning til artikel 6, stk. 1, specificeres det ikke i stk. 2, at gennemførelsen af pilotordningen er for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer. Den bevidste forskel mellem de to stykker og det manglende ekstra sætningsled i stk. 2 rejser spørgsmålet, hvad Kommissionen faktisk har forsøgt at fastsætte. Betyder det, at de i stk. 1 omhandlede pilotordninger bør omfatte en vurdering af agenturets eventuelle udvikling og operationelle forvaltning, og at en sådan vurdering ikke indgår i pilotordningerne i stk. 2? I så fald bør det afklares bedre i teksten, fordi en udeladelse af denne præcisering ikke udelukker agenturets gennemførelse og operationelle forvaltning af sådanne systemer. Hvis Kommissionen mente noget andet, bør det også afklares.

Hvad forstås der ved store it-systemer?

| 32. | Det kan diskuteres, hvad der forstås ved begrebet »store it-systemer«. Der er ikke altid en fælles forståelse af, hvilke systemer der skal anses for store it-systemer, og hvilke, der ikke skal. Fortolkningen af begrebet har stor betydning for området for agenturets mulige fremtidige aktiviteter. De tre store it-systemer, der er udtrykkeligt nævnt i forslaget, har som fælles kendetegn lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen (i øjeblikket) har ansvaret for. Det står ikke klart, om agenturets mulige fremtidige aktiviteter er begrænset til store it-systemer med dette kendetegn, eller om de måske også kan omfatte decentraliserede systemer, hvorved Kommissionens ansvar kun omfatter udviklingen og vedligeholdelsen af den fælles infrastruktur for et sådant system som f.eks. Prümsystemet og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) (15). For at undgå eventuelle fremtidige misforståelser opfordrer EDPS lovgiveren til at præcisere begrebet store it-systemer i relation til oprettelsen af agenturet. |
| --- | --- |

32.

Det kan diskuteres, hvad der forstås ved begrebet »store it-systemer«. Der er ikke altid en fælles forståelse af, hvilke systemer der skal anses for store it-systemer, og hvilke, der ikke skal. Fortolkningen af begrebet har stor betydning for området for agenturets mulige fremtidige aktiviteter. De tre store it-systemer, der er udtrykkeligt nævnt i forslaget, har som fælles kendetegn lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen (i øjeblikket) har ansvaret for. Det står ikke klart, om agenturets mulige fremtidige aktiviteter er begrænset til store it-systemer med dette kendetegn, eller om de måske også kan omfatte decentraliserede systemer, hvorved Kommissionens ansvar kun omfatter udviklingen og vedligeholdelsen af den fælles infrastruktur for et sådant system som f.eks. Prümsystemet og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) (15). For at undgå eventuelle fremtidige misforståelser opfordrer EDPS lovgiveren til at præcisere begrebet store it-systemer i relation til oprettelsen af agenturet.

Hvad forstås der ved »udvikling af« store it-systemer?

| 33. | Foruden den operationelle forvaltning af store it-systemer skal agenturet også varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 5 (overvågning af udviklingen inden for forskning) og i artikel 6 (pilotordninger). Det første indebærer overvågning af relevant forskning og rapportering herom til Kommissionen. Aktiviteterne i forbindelse med pilotordningerne er gennemførelse af pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer (se dog bemærkningerne i punkt 31). Artikel 6 definerer, hvad der skal forstås ved »udvikling«. Anvendelsen af ordet i artikel 1 giver anledning til den tanke, at agenturet vil kunne være ansvarlig for udvikling af store it-systemer på eget initiativ. Dette udelukkes imidlertid af affattelsen af artikel 6, stk. 1 og 2. Det anføres klart, at agenturet kan gøre dette »på specifik og præcis anmodning fra Kommissionen«. Med andre ord ligger initiativet for udvikling af nye store it-systemer hos Kommissionen. Enhver beslutning om faktisk at oprette et nyt stort it-system bør naturligvis baseres på lovgivningsproceduren i TEUF. For at skærpe ordlyden af artikel 6 i den foreslåede forordning endnu mere kunne lovgiveren beslutte at indsætte ordet »kun« i begyndelsen af artikel 6, stk. 1 og 2. |
| --- | --- |

33.

Foruden den operationelle forvaltning af store it-systemer skal agenturet også varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 5 (overvågning af udviklingen inden for forskning) og i artikel 6 (pilotordninger). Det første indebærer overvågning af relevant forskning og rapportering herom til Kommissionen. Aktiviteterne i forbindelse med pilotordningerne er gennemførelse af pilotordninger for udviklingen og/eller den operationelle forvaltning af store it-systemer (se dog bemærkningerne i punkt 31). Artikel 6 definerer, hvad der skal forstås ved »udvikling«. Anvendelsen af ordet i artikel 1 giver anledning til den tanke, at agenturet vil kunne være ansvarlig for udvikling af store it-systemer på eget initiativ. Dette udelukkes imidlertid af affattelsen af artikel 6, stk. 1 og 2. Det anføres klart, at agenturet kan gøre dette »på specifik og præcis anmodning fra Kommissionen«. Med andre ord ligger initiativet for udvikling af nye store it-systemer hos Kommissionen. Enhver beslutning om faktisk at oprette et nyt stort it-system bør naturligvis baseres på lovgivningsproceduren i TEUF. For at skærpe ordlyden af artikel 6 i den foreslåede forordning endnu mere kunne lovgiveren beslutte at indsætte ordet »kun« i begyndelsen af artikel 6, stk. 1 og 2.

Opsummering

| 34. | Risikoen for opgaveglidning kan som nævnt undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure, der normalt vil være den almindelige lovgivningsprocedure Den nuværende tekst indeholder allerede præciseringer, der begrænser risikoen for opgaveglidning. |
| --- | --- |

34.

Risikoen for opgaveglidning kan som nævnt undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure, der normalt vil være den almindelige lovgivningsprocedure Den nuværende tekst indeholder allerede præciseringer, der begrænser risikoen for opgaveglidning.

| 35. | Der er dog nogle uklarheder tilbage med hensyn til det præcise område for det nye agenturs mulige aktiviteter. Lovgiveren bør for det første præcisere og bevidst beslutte, om aktivitetsområdet er begrænset til kapitel 2 i afsnit V i TEUF, eller om det eventuelt bør dække alle store it-systemer, der udvikles inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Lovgiveren bør for det andet præcisere begrebet store it-systemer inden for denne ramme og gøre det klart, om det er begrænset til store it-systemer, der er kendetegnet ved lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen eller agenturet har ansvaret for. For det tredje vil teksten til artikel 6, selv om denne artikel allerede forhindrer agenturet i at udvikle nye it-systemer på eget initiativ, kunne skærpes endnu mere ved tilføjelse af ordet »kun« i stk. 1 og 2, hvis sidstnævnte bibeholdes. |
| --- | --- |

35.

Der er dog nogle uklarheder tilbage med hensyn til det præcise område for det nye agenturs mulige aktiviteter. Lovgiveren bør for det første præcisere og bevidst beslutte, om aktivitetsområdet er begrænset til kapitel 2 i afsnit V i TEUF, eller om det eventuelt bør dække alle store it-systemer, der udvikles inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Lovgiveren bør for det andet præcisere begrebet store it-systemer inden for denne ramme og gøre det klart, om det er begrænset til store it-systemer, der er kendetegnet ved lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen eller agenturet har ansvaret for. For det tredje vil teksten til artikel 6, selv om denne artikel allerede forhindrer agenturet i at udvikle nye it-systemer på eget initiativ, kunne skærpes endnu mere ved tilføjelse af ordet »kun« i stk. 1 og 2, hvis sidstnævnte bibeholdes.

IV.2.   Interoperabilitet

| 36. | Begrebet »interoperabilitet« er ikke helt entydigt. EDPS kom frem til denne konklusion i sine bemærkninger af 10. marts 2006 om meddelelsen fra Kommissionen om kompatibilitet mellem europæiske databaser (16). For det nye agenturs vedkommende må begrebet interoperabilitet forstås således, at det indebærer risiko for, at der vil blive anvendt samme slags teknologi for alle store it-systemer, når de anbringes under ét agenturs operationelle forvaltning, og at systemerne derfor let kan kobles sammen. Generelt tilslutter EDPS sig dette kritikpunkt. I sine bemærkninger af 10. marts 2006 udtalte EDPS, at når det bliver teknisk muligt at sammenkoble forskellige store it-systemer, opstår der et kraftigt incitament til faktisk at gøre det. Det er en vægtig grund til endnu en gang at understrege vigtigheden af databeskyttelsesreglerne. EDPS understregede derfor, at der kun kan være tale om at muliggøre interoperabilitet mellem store it-systemer med fuld respekt for databeskyttelsesprincipperne og navnlig med fuld respekt for det tidligere nævnte princip om formålsbegrænsning (jf. punkt 21). |
| --- | --- |

36.

Begrebet »interoperabilitet« er ikke helt entydigt. EDPS kom frem til denne konklusion i sine bemærkninger af 10. marts 2006 om meddelelsen fra Kommissionen om kompatibilitet mellem europæiske databaser (16). For det nye agenturs vedkommende må begrebet interoperabilitet forstås således, at det indebærer risiko for, at der vil blive anvendt samme slags teknologi for alle store it-systemer, når de anbringes under ét agenturs operationelle forvaltning, og at systemerne derfor let kan kobles sammen. Generelt tilslutter EDPS sig dette kritikpunkt. I sine bemærkninger af 10. marts 2006 udtalte EDPS, at når det bliver teknisk muligt at sammenkoble forskellige store it-systemer, opstår der et kraftigt incitament til faktisk at gøre det. Det er en vægtig grund til endnu en gang at understrege vigtigheden af databeskyttelsesreglerne. EDPS understregede derfor, at der kun kan være tale om at muliggøre interoperabilitet mellem store it-systemer med fuld respekt for databeskyttelsesprincipperne og navnlig med fuld respekt for det tidligere nævnte princip om formålsbegrænsning (jf. punkt 21).

| 37. | Den mulige tilskyndelse til at gøre store it-systemer interoperable, hvis der anvendes teknologi, som let kan sammenkobles, hænger imidlertid ikke nødvendigvis sammen med oprettelsen af et nyt agentur. Også uden et sådant agentur vil systemer kunne udvikles på måder, der ligner hinanden, hvorved der kan opstå interoperabilitet. |
| --- | --- |

37.

Den mulige tilskyndelse til at gøre store it-systemer interoperable, hvis der anvendes teknologi, som let kan sammenkobles, hænger imidlertid ikke nødvendigvis sammen med oprettelsen af et nyt agentur. Også uden et sådant agentur vil systemer kunne udvikles på måder, der ligner hinanden, hvorved der kan opstå interoperabilitet.

| 38. | Uanset hvilken operationel forvaltningsstruktur der vælges, må interoperabilitet kun gøres mulig, hvis det er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, og hvis den faktiske beslutning om at gøre det baseres på en almindelig lovgivningsprocedure. Det fremgår klart af den foreslåede forordning, at beslutningen om at gøre store it-systemer interoperable ikke er en beslutning, som agenturet kan træffe (jf. også analysen i punkt 33). For at udtrykke det endnu stærkere, som det også fremgår af Kommissionens meddelelse om europæiske agenturer af 11. marts 2008, er det ikke tilladt Kommissionen at delegere beføjelsen til at vedtage en sådan generel forskrift til et agentur (17). Så længe en sådan beslutning ikke træffes, er agenturet tvunget til at indføre passende sikkerhedsforanstaltninger for at hindre enhver mulig sammenkobling af de store it-systemer, det forvalter (for så vidt angår sikkerhedsforanstaltninger henvises også til punkt 46 og 47). |
| --- | --- |

38.

Uanset hvilken operationel forvaltningsstruktur der vælges, må interoperabilitet kun gøres mulig, hvis det er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, og hvis den faktiske beslutning om at gøre det baseres på en almindelig lovgivningsprocedure. Det fremgår klart af den foreslåede forordning, at beslutningen om at gøre store it-systemer interoperable ikke er en beslutning, som agenturet kan træffe (jf. også analysen i punkt 33). For at udtrykke det endnu stærkere, som det også fremgår af Kommissionens meddelelse om europæiske agenturer af 11. marts 2008, er det ikke tilladt Kommissionen at delegere beføjelsen til at vedtage en sådan generel forskrift til et agentur (17). Så længe en sådan beslutning ikke træffes, er agenturet tvunget til at indføre passende sikkerhedsforanstaltninger for at hindre enhver mulig sammenkobling af de store it-systemer, det forvalter (for så vidt angår sikkerhedsforanstaltninger henvises også til punkt 46 og 47).

| 39. | Interoperabilitet (påtænkt eller eventuelt påtænkt i fremtiden) vil kunne indgå i Kommissionens anmodning til agenturet om at gennemføre en pilotordning for udviklingen af nye store it-systemer som beskrevet i artikel 6 i den foreslåede forordning. Det giver anledning til at spørge, hvilken procedure Kommissionen vil følge, når den anmoder agenturet om en sådan pilotordning. Kommissionens anmodning bør under alle omstændigheder mindst være baseret på en indledende vurdering af, om det store it-system som sådan og interoperabiliteten i særdeleshed vil være i overensstemmelse med databeskyttelseskravene og mere generelt med retsgrundlagene for oprettelse af disse systemer. Endvidere vil obligatorisk høring af Europa-Parlamentet og EDPS kunne indgå i den procedure, der fører frem til anmodningen. Kommissionens konkrete anmodning til agenturet bør under alle omstændigheder gøres tilgængelig for alle relevante aktører, herunder Parlamentet og EDPS. EDPS henstiller til lovgiveren at præcisere denne procedure. |
| --- | --- |

39.

Interoperabilitet (påtænkt eller eventuelt påtænkt i fremtiden) vil kunne indgå i Kommissionens anmodning til agenturet om at gennemføre en pilotordning for udviklingen af nye store it-systemer som beskrevet i artikel 6 i den foreslåede forordning. Det giver anledning til at spørge, hvilken procedure Kommissionen vil følge, når den anmoder agenturet om en sådan pilotordning. Kommissionens anmodning bør under alle omstændigheder mindst være baseret på en indledende vurdering af, om det store it-system som sådan og interoperabiliteten i særdeleshed vil være i overensstemmelse med databeskyttelseskravene og mere generelt med retsgrundlagene for oprettelse af disse systemer. Endvidere vil obligatorisk høring af Europa-Parlamentet og EDPS kunne indgå i den procedure, der fører frem til anmodningen. Kommissionens konkrete anmodning til agenturet bør under alle omstændigheder gøres tilgængelig for alle relevante aktører, herunder Parlamentet og EDPS. EDPS henstiller til lovgiveren at præcisere denne procedure.

V.   SPECIFIKKE BEMÆRKNINGER

Betragtning 16 og artikel 25 i den foreslåede forordning: henvisninger til forordning (EF) nr. 45/2001

| 40. | Det foreslås i forordningen, at der oprettes et selvstændig reguleringsagentur med status som juridisk person. Det fremgår af betragtning 6 i den foreslåede forordning, at der bør oprettes et sådant agentur, da forvaltningsmyndigheden bør have retlig, administrativ og finansiel autonomi. Som allerede nævnt i punkt 20 afklarer oprettelsen af én enkelt enhed spørgsmål vedrørende ansvaret og den gældende lovgivning. |
| --- | --- |

40.

Det foreslås i forordningen, at der oprettes et selvstændig reguleringsagentur med status som juridisk person. Det fremgår af betragtning 6 i den foreslåede forordning, at der bør oprettes et sådant agentur, da forvaltningsmyndigheden bør have retlig, administrativ og finansiel autonomi. Som allerede nævnt i punkt 20 afklarer oprettelsen af én enkelt enhed spørgsmål vedrørende ansvaret og den gældende lovgivning.

| 41. | Artikel 25 i den foreslåede forordning bekræfter, at det nye agenturs behandling af oplysninger er underlagt forordning (EF) nr. 45/2001. Betragtning 16 fremhæver endvidere, at dette betyder, at EDPS har beføjelse til hos agenturet at få adgang til alle de oplysninger, som er nødvendige for den tilsynsførendes undersøgelser. |
| --- | --- |

41.

Artikel 25 i den foreslåede forordning bekræfter, at det nye agenturs behandling af oplysninger er underlagt forordning (EF) nr. 45/2001. Betragtning 16 fremhæver endvidere, at dette betyder, at EDPS har beføjelse til hos agenturet at få adgang til alle de oplysninger, som er nødvendige for den tilsynsførendes undersøgelser.

| 42. | Det glæder EDPS at se, at det således understreges, at forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på det nye agenturs aktiviteter. I den foreslåede rådsafgørelse er der ikke nogen henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001, selv om det står klart, at agenturet også vil være bundet af nævnte forordnings bestemmelser, når databasen anvendes til aktiviteter, der falder ind under politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager. Nu hvor Lissabontraktaten er trådt i kraft, og for så vidt lovgiveren beslutter at bibeholde opdelingen i to retsakter (jf. bemærkningerne i del II), er der ingen grund til, at der ikke også i rådsafgørelsens betragtninger og/eller bestemmelser skulle henvises til forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

42.

Det glæder EDPS at se, at det således understreges, at forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på det nye agenturs aktiviteter. I den foreslåede rådsafgørelse er der ikke nogen henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001, selv om det står klart, at agenturet også vil være bundet af nævnte forordnings bestemmelser, når databasen anvendes til aktiviteter, der falder ind under politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager. Nu hvor Lissabontraktaten er trådt i kraft, og for så vidt lovgiveren beslutter at bibeholde opdelingen i to retsakter (jf. bemærkningerne i del II), er der ingen grund til, at der ikke også i rådsafgørelsens betragtninger og/eller bestemmelser skulle henvises til forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 9, stk. 1, litra o), i den foreslåede forordning: databeskyttelsesansvarlig

| 43. | Det glæder også EDPS at se, at udpegelse af en databeskyttelsesansvarlig er udtrykkeligt omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra o), i den foreslåede forordning. EDPS vil gerne understrege vigtigheden af, at der udpeges en databeskyttelsesansvarlig på et tidligt tidspunkt, jf. EDPS’ positionspapir om databeskyttelsesansvarlige (18). |
| --- | --- |

43.

Det glæder også EDPS at se, at udpegelse af en databeskyttelsesansvarlig er udtrykkeligt omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra o), i den foreslåede forordning. EDPS vil gerne understrege vigtigheden af, at der udpeges en databeskyttelsesansvarlig på et tidligt tidspunkt, jf. EDPS’ positionspapir om databeskyttelsesansvarlige (18).

Artikel 9, stk. 1, litra i) og j), i den foreslåede forordning: årligt arbejdsprogram og årlig aktivitetsrapport

| 44. | På grundlag af forordning (EF) nr. 45/2001 og via retsakterne om oprettelse af it-systemerne har EDPS tilsynsbeføjelser over agenturet. Disse beføjelser, der er anført i artikel 47 i forordning (EF) nr. 45/2001, gøres fortrinsvis gældende, når der er sket en overtrædelse af databeskyttelsesreglerne. EDPS interesserer sig for at blive regelmæssigt informeret, ikke blot efterfølgende, men også på forhånd, om agenturets aktiviteter. EDPS har nu fundet frem til en praksis sammen med Kommissionen, der tilgodeser hans hensyn. EDPS udtrykker håbet om, at han også vil opnå et sådant tilfredsstillende samarbejde med det nyoprettede agentur. På denne baggrund anbefaler EDPS, at lovgiveren sætter EDPS på listen over modtagere af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 9, stk. 1, litra i) og j), i den foreslåede forordning. |
| --- | --- |

44.

På grundlag af forordning (EF) nr. 45/2001 og via retsakterne om oprettelse af it-systemerne har EDPS tilsynsbeføjelser over agenturet. Disse beføjelser, der er anført i artikel 47 i forordning (EF) nr. 45/2001, gøres fortrinsvis gældende, når der er sket en overtrædelse af databeskyttelsesreglerne. EDPS interesserer sig for at blive regelmæssigt informeret, ikke blot efterfølgende, men også på forhånd, om agenturets aktiviteter. EDPS har nu fundet frem til en praksis sammen med Kommissionen, der tilgodeser hans hensyn. EDPS udtrykker håbet om, at han også vil opnå et sådant tilfredsstillende samarbejde med det nyoprettede agentur. På denne baggrund anbefaler EDPS, at lovgiveren sætter EDPS på listen over modtagere af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 9, stk. 1, litra i) og j), i den foreslåede forordning.

Artikel 9, stk. 1, litra r), i den foreslåede forordning: EDPS’ revision

| 45. | Artikel 9, stk. 1, litra r), i den foreslåede forordning omhandler EDPS’ rapport om revisionen, jf. artikel 45 i forordning (EF) nr. 1987/2006 om SIS II og artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 767/2008 om VIS. Den nuværende ordlyd giver (på engelsk) indtryk af, at agenturet er fuldstændig frit stillet med hensyn til, hvordan revisionen skal følges op, herunder muligheden af ikke at følge anbefalingerne heri overhovedet. Selv om agenturet kan fremsætte bemærkninger til rapporten og frit kan beslutte, hvordan EDPS’ anbefalinger skal gennemføres, er det ikke en mulighed helt at undlade at følge dem. EDPS foreslår derfor enten at udelade artiklen eller at ændre »og beslutte, hvordan revisionen skal følges op« til »og beslutte, hvordan anbefalingerne kan gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde i forlængelse af revisionen«. |
| --- | --- |

45.

Artikel 9, stk. 1, litra r), i den foreslåede forordning omhandler EDPS’ rapport om revisionen, jf. artikel 45 i forordning (EF) nr. 1987/2006 om SIS II og artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 767/2008 om VIS. Den nuværende ordlyd giver (på engelsk) indtryk af, at agenturet er fuldstændig frit stillet med hensyn til, hvordan revisionen skal følges op, herunder muligheden af ikke at følge anbefalingerne heri overhovedet. Selv om agenturet kan fremsætte bemærkninger til rapporten og frit kan beslutte, hvordan EDPS’ anbefalinger skal gennemføres, er det ikke en mulighed helt at undlade at følge dem. EDPS foreslår derfor enten at udelade artiklen eller at ændre »og beslutte, hvordan revisionen skal følges op« til »og beslutte, hvordan anbefalingerne kan gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde i forlængelse af revisionen«.

Artikel 9, stk. 1, litra n), artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 26 i den foreslåede forordning: sikkerhedsregler

| 46. | Ifølge den foreslåede forordning skal den administrerende direktør forelægge et udkast til de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan, for bestyrelsen med henblik på vedtagelse (jf. artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n)). Sikkerhed er også nævnt i artikel 26, der omhandler sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger. Der henvises til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (19) af 29. november 2001 og i stk. 2 til sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Europa-Kommissionen har vedtaget og gennemført dem. Foruden de bemærkninger, der følger i punkt 47, anbefaler EDPS, at lovgiveren også indsætter en henvisning til specifik dokumentation i stk. 2, da stykket er ret vagt i sin nuværende affattelse. |
| --- | --- |

46.

Ifølge den foreslåede forordning skal den administrerende direktør forelægge et udkast til de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan, for bestyrelsen med henblik på vedtagelse (jf. artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n)). Sikkerhed er også nævnt i artikel 26, der omhandler sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger. Der henvises til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (19) af 29. november 2001 og i stk. 2 til sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Europa-Kommissionen har vedtaget og gennemført dem. Foruden de bemærkninger, der følger i punkt 47, anbefaler EDPS, at lovgiveren også indsætter en henvisning til specifik dokumentation i stk. 2, da stykket er ret vagt i sin nuværende affattelse.

| 47. | EDPS vil gerne pointere, at de retsakter, der ligger til grund for SIS II, VIS og Eurodac, indeholder detaljerede bestemmelser om sikkerhed. Det er ikke indlysende, at disse specifikke regler helt svarer til eller er fuldt forenelige med de i artikel 26 omhandlede regler. Da sikkerhedsplanen bør sikre det højeste sikkerhedsniveau, anbefaler EDPS, at lovgiveren ændrer artikel 26 til en bredere bestemmelse, der behandler spørgsmålet om sikkerhedsregler mere generelt og indeholder henvisninger til de relevante bestemmelser i retsakterne om de store it-systemer. Forinden bør der foretages en vurdering af, i hvilket omfang de omhandlede regler svarer til eller er forenelige med hinanden. Der bør endvidere etableres en forbindelse mellem denne bredere bestemmelse og artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n), der omhandler udarbejdelse og vedtagelse af sikkerhedsforanstaltninger og en sikkerhedsplan. |
| --- | --- |

47.

EDPS vil gerne pointere, at de retsakter, der ligger til grund for SIS II, VIS og Eurodac, indeholder detaljerede bestemmelser om sikkerhed. Det er ikke indlysende, at disse specifikke regler helt svarer til eller er fuldt forenelige med de i artikel 26 omhandlede regler. Da sikkerhedsplanen bør sikre det højeste sikkerhedsniveau, anbefaler EDPS, at lovgiveren ændrer artikel 26 til en bredere bestemmelse, der behandler spørgsmålet om sikkerhedsregler mere generelt og indeholder henvisninger til de relevante bestemmelser i retsakterne om de store it-systemer. Forinden bør der foretages en vurdering af, i hvilket omfang de omhandlede regler svarer til eller er forenelige med hinanden. Der bør endvidere etableres en forbindelse mellem denne bredere bestemmelse og artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n), der omhandler udarbejdelse og vedtagelse af sikkerhedsforanstaltninger og en sikkerhedsplan.

Artikel 7, stk. 4, og artikel 19 i den foreslåede forordning: agenturets lokaler

| 48. | EDPS er klar over, at beslutningen om agenturets hjemsted, jf. artikel 7, stk. 4, i vid udstrækning er politisk. Alligevel anbefaler EDPS på baggrund af artikel 19, der omhandler hjemstedsaftalen, at valget af hjemsted baseres på objektive kriterier, som f.eks. de lokaler, der stilles til rådighed, og som bør være én enkelt bygning udelukkende forbeholdt agenturet, og mulighederne for at garantere bygningens sikkerhed. |
| --- | --- |

48.

EDPS er klar over, at beslutningen om agenturets hjemsted, jf. artikel 7, stk. 4, i vid udstrækning er politisk. Alligevel anbefaler EDPS på baggrund af artikel 19, der omhandler hjemstedsaftalen, at valget af hjemsted baseres på objektive kriterier, som f.eks. de lokaler, der stilles til rådighed, og som bør være én enkelt bygning udelukkende forbeholdt agenturet, og mulighederne for at garantere bygningens sikkerhed.

Artikel 27 i den foreslåede forordning: evaluering

| 49. | Artikel 27 i den foreslåede forordning fastsætter, at inden tre år, efter at agenturet har indledt sin virksomhed, og derefter hvert femte år lader bestyrelsen foretage en uafhængig, ekstern evaluering på grundlag af det kommissorium, som er fastlagt af bestyrelsen efter samråd med Kommissionen. For at sikre, at databeskyttelse indgår i dette kommissorium, anbefaler EDPS, at lovgiveren udtrykkeligt henviser hertil i stk. 1. Endvidere opfordrer EDPS til, at lovgiveren på ikke-udtømmende vis specifikt anfører de i stk. 2 omhandlede aktører, heriblandt EDPS. EDPS anbefaler, at lovgiveren også indsætter EDPS på listen over de institutioner, der modtager de i stk. 3 omhandlede dokumenter. |
| --- | --- |

49.

Artikel 27 i den foreslåede forordning fastsætter, at inden tre år, efter at agenturet har indledt sin virksomhed, og derefter hvert femte år lader bestyrelsen foretage en uafhængig, ekstern evaluering på grundlag af det kommissorium, som er fastlagt af bestyrelsen efter samråd med Kommissionen. For at sikre, at databeskyttelse indgår i dette kommissorium, anbefaler EDPS, at lovgiveren udtrykkeligt henviser hertil i stk. 1. Endvidere opfordrer EDPS til, at lovgiveren på ikke-udtømmende vis specifikt anfører de i stk. 2 omhandlede aktører, heriblandt EDPS. EDPS anbefaler, at lovgiveren også indsætter EDPS på listen over de institutioner, der modtager de i stk. 3 omhandlede dokumenter.

VI.   KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 50. | Indledningsvis påpeger EDPS, at det er umuligt at basere den foreslåede rådsafgørelse på de to artikler i TEUF, der viderefører de artikler i EU-traktaten, som forslaget på nuværende tidspunkt er baseret på. EDPS opfordrer Kommissionen til at afklare situationen og overveje dels at anvende den artikel som retsgrundlag, der tillægger Europa-Parlamentet mest magt, dels at slå de to forslag sammen til én forordning. |
| --- | --- |

50.

Indledningsvis påpeger EDPS, at det er umuligt at basere den foreslåede rådsafgørelse på de to artikler i TEUF, der viderefører de artikler i EU-traktaten, som forslaget på nuværende tidspunkt er baseret på. EDPS opfordrer Kommissionen til at afklare situationen og overveje dels at anvende den artikel som retsgrundlag, der tillægger Europa-Parlamentet mest magt, dels at slå de to forslag sammen til én forordning.

| 51. | EDPS har analyseret de forskellige løsninger for den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac og ser fordelene ved at oprette et reguleringsagentur for den operationelle forvaltning af visse store it-systemer. EDPS understreger imidlertid, at et sådant agentur kun bør oprettes, hvis dets aktivitets- og ansvarsområder er klart afgrænset. |
| --- | --- |

51.

EDPS har analyseret de forskellige løsninger for den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac og ser fordelene ved at oprette et reguleringsagentur for den operationelle forvaltning af visse store it-systemer. EDPS understreger imidlertid, at et sådant agentur kun bør oprettes, hvis dets aktivitets- og ansvarsområder er klart afgrænset.

| 52. | EDPS har gennemgået to generelle kritikpunkter vedrørende oprettelsen af et agentur med relevans for databeskyttelse: risikoen for opgaveglidning og konsekvenserne for systemernes interoperabilitet. |
| --- | --- |

52.

EDPS har gennemgået to generelle kritikpunkter vedrørende oprettelsen af et agentur med relevans for databeskyttelse: risikoen for opgaveglidning og konsekvenserne for systemernes interoperabilitet.

| 53. | EDPS mener, at risikoen for opgaveglidning kan undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure. EDPS bemærker, at de nuværende forslag allerede indeholder sådanne præciseringer, men at der stadig er nogle uklarheder tilbage. EDPS anbefaler derfor, at lovgiveren:






  — | præciserer og bevidst beslutter, om agenturets aktivitetsområde er begrænset til kapitel 2 i afsnit V i TEUF, eller om det eventuelt bør dække alle store it-systemer, der udvikles inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- | --- |

53.

EDPS mener, at risikoen for opgaveglidning kan undgås, hvis man for det første i oprettelsesakten begrænser og klart definerer området for agenturets (mulige) aktiviteter, og for det andet sikrer, at enhver udvidelse af dette område baseres på en demokratisk beslutningsprocedure. EDPS bemærker, at de nuværende forslag allerede indeholder sådanne præciseringer, men at der stadig er nogle uklarheder tilbage. EDPS anbefaler derfor, at lovgiveren:

—

præciserer og bevidst beslutter, om agenturets aktivitetsområde er begrænset til kapitel 2 i afsnit V i TEUF, eller om det eventuelt bør dække alle store it-systemer, der udvikles inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | præciserer begrebet store it-systemer i relation til oprettelsen af agenturet og gør det klart, om det er begrænset til sådanne systemer, der er kendetegnet ved lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen eller agenturet har ansvaret for |
| --- | --- |

—

præciserer begrebet store it-systemer i relation til oprettelsen af agenturet og gør det klart, om det er begrænset til sådanne systemer, der er kendetegnet ved lagring af data i en centraliseret database, som Kommissionen eller agenturet har ansvaret for

| — | skærper teksten i artikel 6 endnu mere ved tilføjelse af ordet »kun« i stk. 1 og 2, hvis sidstnævnte bibeholdes. |
| --- | --- |

—

skærper teksten i artikel 6 endnu mere ved tilføjelse af ordet »kun« i stk. 1 og 2, hvis sidstnævnte bibeholdes.

| 54. | Generelt er EDPS bekymret over uklarheder med hensyn til udviklingen inden for eventuel interoperabilitet mellem store it-systemer. EDPS finder dog ikke oprettelsen af agenturet den mest truende faktor i den henseende. EDPS har bemærket, at agenturet ikke på eget initiativ vil kunne træffe beslutninger om interoperabilitet. EDPS opfordrer til, at lovgiveren i forbindelse med de foreslåede pilotordninger præciserer, hvilken procedure Kommissionen bør følge, inden den anmoder om en pilotordning. Ifølge EDPS bør en sådan procedure omfatte en vurdering, eventuelt med obligatorisk høring af Europa-Parlamentet og EDPS, af, hvordan det initiativ, der udvikles i forlængelse af en sådan anmodning, vil kunne påvirke databeskyttelsen. |
| --- | --- |

54.

Generelt er EDPS bekymret over uklarheder med hensyn til udviklingen inden for eventuel interoperabilitet mellem store it-systemer. EDPS finder dog ikke oprettelsen af agenturet den mest truende faktor i den henseende. EDPS har bemærket, at agenturet ikke på eget initiativ vil kunne træffe beslutninger om interoperabilitet. EDPS opfordrer til, at lovgiveren i forbindelse med de foreslåede pilotordninger præciserer, hvilken procedure Kommissionen bør følge, inden den anmoder om en pilotordning. Ifølge EDPS bør en sådan procedure omfatte en vurdering, eventuelt med obligatorisk høring af Europa-Parlamentet og EDPS, af, hvordan det initiativ, der udvikles i forlængelse af en sådan anmodning, vil kunne påvirke databeskyttelsen.

| 55. | EDPS fremsætter endvidere følgende specifikke anbefalinger:






  — | at EDPS sættes på listen over modtagere af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 9, stk. 1, litra i) og j), i den foreslåede forordning |
| --- | --- | --- |

55.

EDPS fremsætter endvidere følgende specifikke anbefalinger:

—

at EDPS sættes på listen over modtagere af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 9, stk. 1, litra i) og j), i den foreslåede forordning

| — | enten at udelade artikel 9, stk. 1, litra r), i den foreslåede forordning eller at ændre »og beslutte, hvordan revisionen skal følges op« til »og beslutte, hvordan anbefalingerne kan gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde i forlængelse af revisionen« |
| --- | --- |

—

enten at udelade artikel 9, stk. 1, litra r), i den foreslåede forordning eller at ændre »og beslutte, hvordan revisionen skal følges op« til »og beslutte, hvordan anbefalingerne kan gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde i forlængelse af revisionen«

| — | at ændre artikel 26 i den foreslåede forordning til en bestemmelse, der behandler spørgsmålet om sikkerhedsregler mere generelt og indeholder henvisninger til de relevante bestemmelser i retsakterne om de store it-systemer, og at etablere en forbindelse mellem denne bredere bestemmelse og artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n), i den foreslåede forordning |
| --- | --- |

—

at ændre artikel 26 i den foreslåede forordning til en bestemmelse, der behandler spørgsmålet om sikkerhedsregler mere generelt og indeholder henvisninger til de relevante bestemmelser i retsakterne om de store it-systemer, og at etablere en forbindelse mellem denne bredere bestemmelse og artikel 14, stk. 6, litra g), og artikel 9, stk. 1, litra n), i den foreslåede forordning

| — | i forbindelse med det foregående punkt at indsætte en henvisning til specifik dokumentation i artikel 26, stk. 2, i den foreslåede forordning |
| --- | --- |

—

i forbindelse med det foregående punkt at indsætte en henvisning til specifik dokumentation i artikel 26, stk. 2, i den foreslåede forordning

| — | at tage hensyn til objektive, praktiske kriterier, når agenturets hjemsted vælges |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til objektive, praktiske kriterier, når agenturets hjemsted vælges

| — | at indsætte EDPS på listen over de institutioner, der modtager de dokumenter, der er omhandlet i artikel 27, stk. 3, i den foreslåede forordning. |
| --- | --- |

—

at indsætte EDPS på listen over de institutioner, der modtager de dokumenter, der er omhandlet i artikel 27, stk. 3, i den foreslåede forordning.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. december 2009.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Jf. KOM(2009) 293 endelig og KOM(2009) 294 endelig.

3

(4)  Jf. KOM(2009) 292 endelig.

4

(5)  Jf. SEK(2009) 836 endelig og SEK(2009) 837 endelig.

5

(6)  Jf. artikel 15 i forordning (EF) nr. 1987/2006 om SIS II (EUT L 381 af 28.12.2006, s. 4), artikel 26 i forordning (EF) nr. 767/2008 om VIS (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60) og artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 (EFT L 316 af 15.12.2000, s. 1).

6

(7)  Jf. den fælles erklæring af 7. juni 2007, der er vedlagt Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2007 vedrørende den foreslåede forordning om VIS.

7

(8)  Se betragtning 5 i den foreslåede forordning.

8

(9)  EUT L 205 af 7.8.2007, s. 63, og EUT L 218 af 13.8.2008, s. 129.

9

(10)  Hvis Europol gives adgang til Eurodac efter vedtagelsen af den foreslåede rådsafgørelse om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodac-oplysninger med henblik på retshåndhævelse (jf. KOM(200) 344 endelig), vil organisationen formentlig have samme ret i forhold til Eurodac. Se dog EDPS’ kritiske udtalelse af 7. oktober 2009 vedrørende den foreslåede rådsafgørelse, den er tilgængelig på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

(11)  I den såkaldte titandioxiddom lagde Domstolen særlig vægt på Europa-Parlamentets deltagelse i beslutningsprocessen, se dom af 11. juni 1991, Kommissionen mod Rådet, sag C-300/89, Sml. 1991 I, s. 2867, præmis 20.

11

Kommissionen mod Rådet

(12)  Jf. konsekvensanalysen, s. 32.

12

(13)  For så vidt angår sidstnævnte spørgsmål henvises til EDPS’ udtalelse af 7. oktober 2009, jf. fodnote 10.

13

(14)  Jf. artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 45/2001.

14

(15)  For så vidt angår Prümsystemet henvises til Rådets afgørelser 2008/615/RIA og 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1 og EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12) og EDPS’ udtalelser af 4. april 2007 (EUT C 169 af 21.7.2007, s. 2) og 19. december 2007 (EUT C 89 af 10.4.2008, s. 1). For så vidt angår ECRIS henvises til Rådets afgørelse 2009/316/RIA af 6. april 2009 om indførelse af det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) (EUT L 93 af 7.4.2009, s. 33) og EDPS’ udtalelse af 16. september 2008 (EUT C 42 af 20.2.2009, s. 1).

15

(16)  EDPS’ bemærkninger af 10. marts 2006, der findes på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  KOM(2008) 135 endelig, s. 5.

17

(18)  EDPS’ positionspapir af 28. november 2005, der findes på http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

19

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/21

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 70/03

| Godkendelsesdato | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 672/08 |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Region | Attiki |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Retsgrundlag | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 7,1 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 1.1.2009-31.12.2012 |
| Økonomisk sektor | Massemedier, Fremstillingsvirksomhed, Post og telekommunikation |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Godkendelsesdato

27.1.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 672/08

Medlemsstat

Grækenland

Region

Attiki

Titel (og/eller modtagerens navn)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Retsgrundlag

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 7,1 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

1.1.2009-31.12.2012

Økonomisk sektor

Massemedier, Fremstillingsvirksomhed, Post og telekommunikation

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 296/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Biberach |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Retsgrundlag | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Tilbagebetalingspligtigt tilskud |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 14,69 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 25 % |
| Varighed | 2009-2013 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

15.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 296/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Biberach

Titel (og/eller modtagerens navn)

Staatliche Beihilfe N 296/09 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Retsgrundlag

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Tilbagebetalingspligtigt tilskud

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 14,69 mio. EUR

Støtteintensitet

25 %

Varighed

2009-2013

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 15.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 297/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Biberach |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Retsgrundlag | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Tilbagebetalingspligtigt tilskud |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 10,93 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 25 % |
| Varighed | 2009-2013 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

15.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 297/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

Biberach

Titel (og/eller modtagerens navn)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Retsgrundlag

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Tilbagebetalingspligtigt tilskud

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 10,93 mio. EUR

Støtteintensitet

25 %

Varighed

2009-2013

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 22.12.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 608/09 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Retsgrundlag | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 60 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 20 % |
| Varighed | 1.1.2010-31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Massemedier |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

22.12.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 608/09

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Retsgrundlag

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 60 mio. EUR

Støtteintensitet

20 %

Varighed

1.1.2010-31.12.2010

Økonomisk sektor

Massemedier

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 2.2.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 683/09 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Programa Emprendedores en red |
| Retsgrundlag | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231
  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Risikovillig kapital |
| Støtteform | Indskydning af risikovillig kapital |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 35 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 35 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Databehandling og virksomheder i forbindelse hermed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Godkendelsesdato

2.2.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 683/09

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Programa Emprendedores en red

Retsgrundlag

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Risikovillig kapital

Støtteform

Indskydning af risikovillig kapital

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 35 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 35 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

Databehandling og virksomheder i forbindelse hermed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/26

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5732 — Hewlett-Packard/3COM)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 70/04

Den 12. februar 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5732. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5732. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/27

---

Euroens vekselkurs (1)

18. marts 2010

2010/C 70/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3660 |
| JPY | japanske yen | 123,33 |
| DKK | danske kroner | 7,4407 |
| GBP | pund sterling | 0,89400 |
| SEK | svenske kroner | 9,7243 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4474 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9990 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,284 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 261,92 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7081 |
| PLN | polske zloty | 3,8730 |
| RON | rumænske leu | 4,0776 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,0815 |
| AUD | australske dollar | 1,4821 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3801 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,6010 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,9066 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9040 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 548,87 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,9820 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,3245 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2580 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 483,42 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5141 |
| PHP | filippinske pesos | 62,416 |
| RUB | russiske rubler | 39,9500 |
| THB | thailandske bath | 44,108 |
| BRL | brasilianske real | 2,4278 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,0286 |
| INR | indiske rupee | 62,0920 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3660

JPY

japanske yen

123,33

DKK

danske kroner

7,4407

GBP

pund sterling

0,89400

SEK

svenske kroner

9,7243

CHF

schweiziske franc

1,4474

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9990

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,284

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

261,92

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7081

PLN

polske zloty

3,8730

RON

rumænske leu

4,0776

TRY

tyrkiske lira

2,0815

AUD

australske dollar

1,4821

CAD

canadiske dollar

1,3801

HKD

hongkongske dollar

10,6010

NZD

newzealandske dollar

1,9066

SGD

singaporeanske dollar

1,9040

KRW

sydkoreanske won

1 548,87

ZAR

sydafrikanske rand

9,9820

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,3245

HRK

kroatiske kuna

7,2580

IDR

indonesiske rupiah

12 483,42

MYR

malaysiske ringgit

4,5141

PHP

filippinske pesos

62,416

RUB

russiske rubler

39,9500

THB

thailandske bath

44,108

BRL

brasilianske real

2,4278

MXN

mexicanske pesos

17,0286

INR

indiske rupee

62,0920

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/28

---

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

2010/C 70/06

1.   Europa-Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på det i tabellen angivne tidspunkt, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (1) af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab.

2.   Procedure

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade.

Skulle Kommissionen beslutte at foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importørerne, eksportørerne, repræsentanterne for eksportlandet og EU-producenterne få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i nedenstående tabel angivne dato.

4.   Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cykler og visse dele til cykler | Folkerepublikken Kina
  Vietnam | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 1524/2000 (EFT L 175 af 14.7.2000, s. 39) senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1095/2005 (EUT L 183 af 14.7.2005, s. 1) og udvidet til at omfatte dele til cykler ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (EFT L 16 af 18.1.1997, s. 55) | 15.7.2010 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Reference

Udløbsdato

Cykler og visse dele til cykler

Folkerepublikken Kina

Vietnam

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 1524/2000 (EFT L 175 af 14.7.2000, s. 39) senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1095/2005 (EUT L 183 af 14.7.2005, s. 1) og udvidet til at omfatte dele til cykler ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (EFT L 16 af 18.1.1997, s. 55)

15.7.2010

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/29

---

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

2010/C 70/07

1.   Europa-Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på de i tabellen angivne tidspunkter, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 (1) om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab.

2.   Procedure

EU-producenterne kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade.

Skulle Kommissionen beslutte at foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importørerne, eksportørerne, repræsentanterne for eksportlandet og EU-producenterne få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

EU-producenterne kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2), på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men senest tre måneder før den i nedenstående tabel angivne dato.

4.   Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil | Folkerepublikken Kina
  Thailand | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005 (EUT L 189 af 21.7.2005, s. 1) og udvidet til at omfatte import afsendt fra Thailand ved Rådets forordning (EF) nr. 499/2009 (EUT L 151 af 16.6.2009, s. 1) | 22.7.2010 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Reference

Udløbsdato

Håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil

Folkerepublikken Kina

Thailand

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 1174/2005 (EUT L 189 af 21.7.2005, s. 1) og udvidet til at omfatte import afsendt fra Thailand ved Rådets forordning (EF) nr. 499/2009 (EUT L 151 af 16.6.2009, s. 1)

22.7.2010

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2)  Fax +32 22956505.

---

PROCEDURER FOR GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5835 — Cucina/Brakes/Menigo)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2010/C 70/08

| 1. | Den 12. marts 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Brakes Group (Det Forenede Kongerige) (der kontrolleres af Bain Capital Investors) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Menigo Food services AB (Sverige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. marts 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Brakes Group (Det Forenede Kongerige) (der kontrolleres af Bain Capital Investors) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele Menigo Food services AB (Sverige), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Bain Capital Investors: internationalt investeringsselskab (privat egenkapital) |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Bain Capital Investors: internationalt investeringsselskab (privat egenkapital)

| — | Brakes group: fødevaredistribution i Det Forenede Kongerige, Irland og Frankrig |
| --- | --- |

—

Brakes group: fødevaredistribution i Det Forenede Kongerige, Irland og Frankrig

| — | Menigo Foodservice AB: fødevaredistribution i Sverige og Danmark. |
| --- | --- |

—

Menigo Foodservice AB: fødevaredistribution i Sverige og Danmark.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5835 — Cucina/Brakes/Menigo sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5835 — Cucina/Brakes/Menigo sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDRE RETSAKTER

Europa-Kommissionen

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/31

---

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 70/09

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»AGNELLO DI SARDEGNA«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Afsnit I varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Beskrivelse af produktet |
| — |  | Geografisk område |
| — | | Bevis for oprindelse |
| — | | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — | | Mærkning |
| — |  | Krav i de nationale bestemmelser |
| — | | Andet — Ny henvisning til kontrolinstansen |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Beskrivelse af produktet

—



Geografisk område

—

Image

Bevis for oprindelse

—

Image

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—

Image

Mærkning

—



Krav i de nationale bestemmelser

—

Image

Andet — Ny henvisning til kontrolinstansen

2.   Type ændring(er):

| — | | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

Image

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

3.1.   Beskrivelse af produktet:

| — | I artikel 4 i den gældende varespecifikation udgår tabellen med de kemisk-fysiske egenskaber for kødet fra »Agnello de Sardegna«, og der er indsat tre vigtige parametre. De faktorer, der indgår i den nuværende tabel, gælder også for andre kødtyper (f.eks. svinekød og oksekød), som det fremgår af en undersøgelse foretaget af Sasseri universitet, og de er heller ikke kendetegnende for »Agnello de Sardegna« BGB, medens parametrene i den nye udformning fremhæver de specifikke egenskaber for »Agnello de Sardegna«. Det, man specielt har villet opnå med denne ændring, er dels en mulighed for at efterprøve kødets kvalitative parametre ved måling af pH-værdi, dels at undgå nytteløse produktanalyser af egenskaber, der ikke er »karakteristiske«, og bevare to nyttige oplysninger om produktets kvalitet, såsom proteiner og fedtstoffer. |
| --- | --- |

—

I artikel 4 i den gældende varespecifikation udgår tabellen med de kemisk-fysiske egenskaber for kødet fra »Agnello de Sardegna«, og der er indsat tre vigtige parametre. De faktorer, der indgår i den nuværende tabel, gælder også for andre kødtyper (f.eks. svinekød og oksekød), som det fremgår af en undersøgelse foretaget af Sasseri universitet, og de er heller ikke kendetegnende for »Agnello de Sardegna« BGB, medens parametrene i den nye udformning fremhæver de specifikke egenskaber for »Agnello de Sardegna«. Det, man specielt har villet opnå med denne ændring, er dels en mulighed for at efterprøve kødets kvalitative parametre ved måling af pH-værdi, dels at undgå nytteløse produktanalyser af egenskaber, der ikke er »karakteristiske«, og bevare to nyttige oplysninger om produktets kvalitet, såsom proteiner og fedtstoffer.

3.2.   Produktionsmetode:

| — | I artikel 3, andet afsnit, om ly for dyrene er ordlyden i den gældende varespecifikation ændret for at præcisere, at lammene ikke altid bringes i ly om natten i vinterperioden. Vintrene i Sardinien er ofte så milde, at det ikke er nødvendigt med ly om natten. |
| --- | --- |

—

I artikel 3, andet afsnit, om ly for dyrene er ordlyden i den gældende varespecifikation ændret for at præcisere, at lammene ikke altid bringes i ly om natten i vinterperioden. Vintrene i Sardinien er ofte så milde, at det ikke er nødvendigt med ly om natten.

| — | I artikel 3, 5. afsnit, er der i den del, der vedrører identifikationssystemet, ved siden af det allerede godkendte manuelle system i den gældende varespecifikation tilføjet optiske og/eller elektroniske systemer som led i tilpasningen til de ændrede EU-bestemmelser og nationale bestemmelser vedrørende identifikation af dyrene. Rådets forordning (EF) nr. 21/2004 af 17. december 2003 gennemført i Italien i 2005 indeholder faktisk mere specifikke og strengere regler for identifikation og registrering af får og geder; den ændrer direktiv 92/102/EØF. |
| --- | --- |

—

I artikel 3, 5. afsnit, er der i den del, der vedrører identifikationssystemet, ved siden af det allerede godkendte manuelle system i den gældende varespecifikation tilføjet optiske og/eller elektroniske systemer som led i tilpasningen til de ændrede EU-bestemmelser og nationale bestemmelser vedrørende identifikation af dyrene. Rådets forordning (EF) nr. 21/2004 af 17. december 2003 gennemført i Italien i 2005 indeholder faktisk mere specifikke og strengere regler for identifikation og registrering af får og geder; den ændrer direktiv 92/102/EØF.

| — | I artikel 3, litra a), er der efter »Agnello de Sardegna«»da latte« indsat en minimumsvægt (på 5 kg), der ikke indgik i den gældende varespecifikation, der derimod kun fastsatte den maksimale vægt. Det er nødvendigt at indsætte minimumsvægten for at undgå, at der slagtes for unge og endnu ikke færdigudviklede dyr, hvis kød ikke har de egenskaber, som varespecifikationen foreskriver. Minimumsvægten på 5 kg garanterer, at lammene har nået en vis alder (mindst 30 dage) og således en fysisk udvikling, der giver produktet den muskulatur, fedtmængde og kødfarve, der kræves af »Agnello de Sardegna« BGB. |
| --- | --- |

—

I artikel 3, litra a), er der efter »Agnello de Sardegna«»da latte« indsat en minimumsvægt (på 5 kg), der ikke indgik i den gældende varespecifikation, der derimod kun fastsatte den maksimale vægt. Det er nødvendigt at indsætte minimumsvægten for at undgå, at der slagtes for unge og endnu ikke færdigudviklede dyr, hvis kød ikke har de egenskaber, som varespecifikationen foreskriver. Minimumsvægten på 5 kg garanterer, at lammene har nået en vis alder (mindst 30 dage) og således en fysisk udvikling, der giver produktet den muskulatur, fedtmængde og kødfarve, der kræves af »Agnello de Sardegna« BGB.

| — | I samme artikel 3 og for alle tre typer lam (»da latte« (dielam), »leggero« (let) og »da taglio« (til udskæring) er dyrekroppens vægt angivet »kold, uden hud og med hoved og plucks«, hvilket ikke er angivet i den gældende varespecifikation. |
| --- | --- |

—

I samme artikel 3 og for alle tre typer lam (»da latte« (dielam), »leggero« (let) og »da taglio« (til udskæring) er dyrekroppens vægt angivet »kold, uden hud og med hoved og plucks«, hvilket ikke er angivet i den gældende varespecifikation.

| — | I artikel 3 er udtrykkene »allevate in purezza/ottenute in purezza« blevet fjernet i første afsnit af litra a), b) og c). Fortolkningen, der gives af en sådan »definition«, er angivet i lov nr. 280 af 3. august 1999, der definerer racerene får som »dyr opført i stambog eller hvis afstamning i de to foregående led er opført i en stambog for samme race«. Dette er faktisk ikke muligt på grund af det sardiske avlssystem: Sardiniens fårepopulation, der består af over 3 millioner dyr, udgøres udelukkende af individer fra den sardiske race. I Sardinien, som i resten af Italien, er det imidlertid sådan, at opførelse i stambog af fåreracer er begrænset til en meget lille andel af helheden (3-5 % af de større racer), da der med stambogsføring af racen sigtes mod at opnå de bedste arveanlæg; derfor stambogføres avlsdyrene og ikke slagtedyrene af den sardiske fårerace. |
| --- | --- |

—

I artikel 3 er udtrykkene »allevate in purezza/ottenute in purezza« blevet fjernet i første afsnit af litra a), b) og c). Fortolkningen, der gives af en sådan »definition«, er angivet i lov nr. 280 af 3. august 1999, der definerer racerene får som »dyr opført i stambog eller hvis afstamning i de to foregående led er opført i en stambog for samme race«. Dette er faktisk ikke muligt på grund af det sardiske avlssystem: Sardiniens fårepopulation, der består af over 3 millioner dyr, udgøres udelukkende af individer fra den sardiske race. I Sardinien, som i resten af Italien, er det imidlertid sådan, at opførelse i stambog af fåreracer er begrænset til en meget lille andel af helheden (3-5 % af de større racer), da der med stambogsføring af racen sigtes mod at opnå de bedste arveanlæg; derfor stambogføres avlsdyrene og ikke slagtedyrene af den sardiske fårerace.

| — | I artikel 3, litra b) og c), hvor der tales om foder til fårene, er indsat ordene »modermælk og blandet med« for at præcisere den rolle, som modermælken spiller for lammet. Det ser faktisk ud til, at lam i kategorierne på 7-10 kg og 10-13 kg i den gældende varespecifikation ikke får modermælk, men udelukkende frisk og/eller tørret naturligt foder. Det er indlysende, at lammet i første fase (30-35 dage) ernæres med modermælk, medens der i anden fase tilføres naturligt foder og korn (frisk og tørret), i starten kun lejlighedsvis og som tilskud, senere i større omfang. Ved at indsætte ordene »modermælk og blandet med« har man villet præcisere dette, også for at undgå eventuelle andre fortolkninger. |
| --- | --- |

—

I artikel 3, litra b) og c), hvor der tales om foder til fårene, er indsat ordene »modermælk og blandet med« for at præcisere den rolle, som modermælken spiller for lammet. Det ser faktisk ud til, at lam i kategorierne på 7-10 kg og 10-13 kg i den gældende varespecifikation ikke får modermælk, men udelukkende frisk og/eller tørret naturligt foder. Det er indlysende, at lammet i første fase (30-35 dage) ernæres med modermælk, medens der i anden fase tilføres naturligt foder og korn (frisk og tørret), i starten kun lejlighedsvis og som tilskud, senere i større omfang. Ved at indsætte ordene »modermælk og blandet med« har man villet præcisere dette, også for at undgå eventuelle andre fortolkninger.

3.3.   Mærkning:

| — | I artikel 6, litra a) og b), punkt 3, præciseres udskæringen ved tilføjelse af ordene »hel eller i skiver«. |
| --- | --- |

—

I artikel 6, litra a) og b), punkt 3, præciseres udskæringen ved tilføjelse af ordene »hel eller i skiver«.

| — | Også i artikel 6 er der indsat to nye typer udskæring: »bov, kølle, kamstykke« og »blandingspakke«, der omfatter de mest typiske udskæringsstykker på Sardinien; de tilføjes de mere industrielle udskæringer, der allerede indgår i varespecifikationen. Nogle udskæringstyper (som bov/kølle/koteletstykke) er faktisk de allermest karakteristiske for lam, som af forbrugeren næsten automatisk anses for »dielam«, og så fuldstændig forskellige fra kødlam, der er betydeligt tungere, og som er fremherskende på andre markeder. |
| --- | --- |

—

Også i artikel 6 er der indsat to nye typer udskæring: »bov, kølle, kamstykke« og »blandingspakke«, der omfatter de mest typiske udskæringsstykker på Sardinien; de tilføjes de mere industrielle udskæringer, der allerede indgår i varespecifikationen. Nogle udskæringstyper (som bov/kølle/koteletstykke) er faktisk de allermest karakteristiske for lam, som af forbrugeren næsten automatisk anses for »dielam«, og så fuldstændig forskellige fra kødlam, der er betydeligt tungere, og som er fremherskende på andre markeder.

| — | I artikel 8 indføres der en detaljeret beskrivelse af logoet og selve logoet, der tidligere var angivet i et bilag. |
| --- | --- |

—

I artikel 8 indføres der en detaljeret beskrivelse af logoet og selve logoet, der tidligere var angivet i et bilag.

Ved at indsætte logoet her ændres ordet »eventuale« i artikel 8, tredje afsnit, med den bestemte artikel »il«.

3.4.   Bevis for oprindelse:

| — | Da varespecifikationen ikke indeholdt henvisninger til beviset for oprindelse, blev det anset for hensigtsmæssigt i artikel 9 i varespecifikationen at tilføje »bevis for oprindelse«. |
| --- | --- |

—

Da varespecifikationen ikke indeholdt henvisninger til beviset for oprindelse, blev det anset for hensigtsmæssigt i artikel 9 i varespecifikationen at tilføje »bevis for oprindelse«.

| — | Henvisningerne til bestemmelserne er blevet ajourført i artikel 7 vedrørende »kontrol« med henvisningen til forordning (EF) nr. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Henvisningerne til bestemmelserne er blevet ajourført i artikel 7 vedrørende »kontrol« med henvisningen til forordning (EF) nr. 510/2006.

Samme ajourføring er angivet i artikel 4, første afsnit.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»AGNELLO DI SARDEGNA«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Produktets navn:

»Agnello di Sardegna«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produktets art (jf. bilag III):

| Kategori 1.1. | Kød (og slagteaffald), fersk |
| --- | --- |

Kategori 1.1.

Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen »Agnello de Sardegna«:

Ved markedsføringen har »Agnello de Sardegna« BGB følgende egenskaber: lyst og fint, men kompakt, kød, der takket være en let fedtmarmorering bliver blødt ved tilberedning; det har en passende muskelmasse og et godt forhold mellem knogler og muskulatur.

En organoleptisk undersøgelse påviser egenskaber som mørhed, saftighed, fin aroma og tilstedeværelsen af de særlige dufte, der er typiske for ungt og ferskt kød.

Kødet skal desuden have følgende kemisk/fysiske egenskaber:

| pH | over 6 |
| --- | --- |
| proteiner (vådvægt) | 13-20 % |
| etheropløseligt ekstrakt (vådvægt) | under 3 % |

pH

over 6

proteiner (vådvægt)

13-20 %

etheropløseligt ekstrakt (vådvægt)

under 3 %

Kødet fra »Agnello de Sardegna« kommer fra får, der er avlet på Sardinien, af sardisk race eller krydsninger heraf med kødracer fra Ile De France og Berrichon Du Cher eller andre højt specialiserede eller afprøvede kødracer.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Lammene må kun indtage modermælk (ved naturlig diegivning), når de er helt små (dielam 5-7 kg); i kategorierne »let« (7-10 kg) og »til udskæring« (10-13 kg) må der tilsættes naturlige foderstoffer og korn (friske og tørrede) samt de vilde bevoksning, der kendetegner Sardiniens naturtype.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Agnello de Sardegna« er udelukkende tilladt for lam, der avles, opdrættes og slagtes på Sardinien.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Forberedelse og emballering af udskæringer af »Agnello de Sardegna« skal foretages på Sardinien.

I forbindelse med afsætning af hele kroppe af lam, principielt i produktionsområdet, gælder der ingen særlige emballeringskrav; kroppene kan afsættes hele efter gældende sundheds- og hygiejneregler og transporteres i dertil egnede kølevogne.

»Agnello de Sardegna« med den beskyttede geografiske betegnelse kan afsættes hel og/eller udskåret på følgende måde:

| a) | Agnello di Sardegna »da latte« (5-7 kg):






  1) | hel |
| --- | --- | --- |

a)

Agnello di Sardegna »da latte« (5-7 kg):

1)

hel

| 2) | halv: sagittal udskæring af slagtekroppen i symmetriske dele |
| --- | --- |

2)

halv: sagittal udskæring af slagtekroppen i symmetriske dele

| 3) | for- og bagfjerding (hel eller udskåret) |
| --- | --- |

3)

for- og bagfjerding (hel eller udskåret)

| 4) | hoved og plucks |
| --- | --- |

4)

hoved og plucks

| 5) | bov, kølle, kamstykke (hele eller udskårne anatomiske dele) |
| --- | --- |

5)

bov, kølle, kamstykke (hele eller udskårne anatomiske dele)

| 6) | blandet (blandinger består af de ovenfor anførte anatomiske dele). |
| --- | --- |

6)

blandet (blandinger består af de ovenfor anførte anatomiske dele).

| b) | Agnello di Sardegna »leggero« (7-10 kg) og Agnello di Sardegna »da taglio« (10-13 kg):






  1) | hel |
| --- | --- | --- |

b)

Agnello di Sardegna »leggero« (7-10 kg) og Agnello di Sardegna »da taglio« (10-13 kg):

1)

hel

| 2) | halv: sagittal udskæring af slagtekroppen i symmetriske dele |
| --- | --- |

2)

halv: sagittal udskæring af slagtekroppen i symmetriske dele

| 3) | for- og bagfjerding (hel eller udskåret) |
| --- | --- |

3)

for- og bagfjerding (hel eller udskåret)

| 4) | hoved og plucks |
| --- | --- |

4)

hoved og plucks

| 5) | dobbelt pistoludskæring: omfatter de to hele sammenhængende køller og saddelstykket (højre og venstre) |
| --- | --- |

5)

dobbelt pistoludskæring: omfatter de to hele sammenhængende køller og saddelstykket (højre og venstre)

| 6) | ryg og saddelstykke: består af den øvre del af ryggen med de to sidste ribben og slag |
| --- | --- |

6)

ryg og saddelstykke: består af den øvre del af ryggen med de to sidste ribben og slag

| 7) | kamstykke: omfatter forreste øvre rygdel |
| --- | --- |

7)

kamstykke: omfatter forreste øvre rygdel

| 8) | midterstykke: omfatter to halve fileter (kort ryg) |
| --- | --- |

8)

midterstykke: omfatter to halve fileter (kort ryg)

| 9) | dobbelt forfjerding: omfatter bov, nedre ribben, hals og de forreste ribben |
| --- | --- |

9)

dobbelt forfjerding: omfatter bov, nedre ribben, hals og de forreste ribben

| 10) | dobbelt bov: omfatter de sammenhængende bove |
| --- | --- |

10)

dobbelt bov: omfatter de sammenhængende bove

| 11) | kølle: omfatter skank, lår, ilium og korsben samt bagsiden af lænden |
| --- | --- |

11)

kølle: omfatter skank, lår, ilium og korsben samt bagsiden af lænden

| 12) | afkortet kølle: omfatter den bagerste del af ilium og korsben samt bagsiden af lænden |
| --- | --- |

12)

afkortet kølle: omfatter den bagerste del af ilium og korsben samt bagsiden af lænden

Andre udskæringer:

| 13) | saddelstykket: omfatter ilium og korsben, med eller uden sidste lændehvirvel |
| --- | --- |

13)

saddelstykket: omfatter ilium og korsben, med eller uden sidste lændehvirvel

| 14) | filet: omfatter lænderegionen |
| --- | --- |

14)

filet: omfatter lænderegionen

| 15) | »carrè coperto«: dobbelt lammekotelet med 2 led |
| --- | --- |

15)

»carrè coperto«: dobbelt lammekotelet med 2 led

| 16) | »carrè scoperto«: lammekrone med de første 5 ryghvirvler |
| --- | --- |

16)

»carrè scoperto«: lammekrone med de første 5 ryghvirvler

| 17) | bov: hel |
| --- | --- |

17)

bov: hel

| 18) | hals: omfatter hele halsområdet |
| --- | --- |

18)

hals: omfatter hele halsområdet

| 19) | »øvre« koteletter: omfatter den nedre brystregion |
| --- | --- |

19)

»øvre« koteletter: omfatter den nedre brystregion

| 20) | bov, kølle, kamstykke (hele eller udskårne anatomiske dele) |
| --- | --- |

20)

bov, kølle, kamstykke (hele eller udskårne anatomiske dele)

| 21) | blandet (blandinger bestående af de ovenfor anførte anatomiske dele). |
| --- | --- |

21)

blandet (blandinger bestående af de ovenfor anførte anatomiske dele).

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

»Agnello de Sardegna« I.G.P. (BGB) markedsføres hel og/eller udskåret, og på emballagen af hele kroppe og/eller udskæringer heraf påføres I.G.P. med klar og uudslettelig skrift samt de oplysninger, der kræves i henhold til gældende regler.

Vakuumpakker eller lignende lovlige emballeringsformer skal være forsynet med:

| a) | I.G.P. »Agnello de Sardegna« og logoet |
| --- | --- |

a)

I.G.P. »Agnello de Sardegna« og logoet

| b) | kødtypen |
| --- | --- |

b)

kødtypen

| c) | udskæringens betegnelse. |
| --- | --- |

c)

udskæringens betegnelse.

Betegnelsens logo forestiller et stiliseret lam bestående af hoved og forben. Det ydre omrids har form som Sardinien. Den anvendte skrifttype til »Agnello de Sardegna« er »Block«.

Logoets ramme og lammets omrids er påført med Pantone 350 (cyan 63 % — gul 90 % — sort 63 %); bundfarven er Pantone 5763 (cyan 14 % — gul 54 % — sort 50 %).

Image

Der må ikke tilføjes andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte til den beskyttede geografiske betegnelse »Agnello de Sardegna«, herunder adjektiverne: fine (raffineret), scelto (udvalgt), superiore (fremragende), genuino (ægte).

Det er imidlertid tilladt at tilføje ægte geografiske adjektiver, såsom historiske steder, kommuner, gårde og virksomheder med henvisning til opdrættet, slagtningen og emballeringen af produktet, hvis det ikke blot er rosende og ikke vildleder forbrugeren. Eventuelle tilføjelser på mærkningen anføres med en skrift, hvis størrelse kun er en tredjedel af bogstaverne I.G.P.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Området for avl af »Agnello de Sardegna« dækker hele regionen Sardinien.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Regionen Sardinien er en ø med middelhavsklima, der består af milde og relativt nedbørsrige vintre og tørre og varme somre.

Havets påvirkninger spiller ind overalt på øen, og derfor er temperaturerne, der afbødes af havet, ikke ekstreme: årsgennemsnittet ligger på mellem 14 °C og 18 °C. Nedbøren er koncentreret i november-december og optræder sjældent i juli-august; resten af året er den uregelmæssig. Den samlede nedbør er ikke ringe (gennemsnitligt 500-800 mm pr. år).

En fremtrædende klimatisk faktor på Sardinien er vinden: den kølige nordvestenvind blæser kraftigt, hyppigere om vinteren, men lejlighedsvis også i resten af året. I slutningen af efteråret er de tempererede og fugtige atlanterhavsvinde dominerende, men fra begyndelsen af foråret er det de varme og tørre vinde fra Afrika.

Sardinien har på grund af den ringe befolkningstæthed og isolerede beliggenhed helt til vore dage også bevaret talrige af naturens oprindelige aspekter, hvoraf nogle er ganske specielle: landskabet forekommer ofte vildt, barskt og uden tegn på menneskets tilstedeværelse; det resulterer nogle steder i en skønhed og en fortryllelse, der er sjælden i Middelhavsområdet. Derfor har Sardiniens flora stort set bevaret nogle meget gamle plantearter intakte, der andre steder er undergået forandringer eller uddøet. Størstedelen af øens areal, hvor husdyrbrug i løsdrift traditionen tro altid har fundet sted, består af græsgange dels med græsplantestepper dels med buskbevoksninger. Den mest artsrige, udbredte og modstandsdygtige vegetation er helt klart Middelhavsområdets maki, der er kendetegnende for Sardiniens landskab op til 800 m over havet; den danner flere steder smukke isolerede miniskove på de nøgne klippeudspring langs kysten. Makien er typisk stedsegrøn, indeholder også høje buske — i sådanne tilfælde kaldes den »høj maki« med op til 4-5 m høje planter, hvor der er dybere jordlag og mere fugtighed; den består hovedsagelig af oleastro-familien (vilde oliven), mastiktræer, johannesbrødtræer, myrter, laurbær, enebær m.fl.; langs vandløbene vokser nerierne særlig tæt. Der er også den lavere voksende maki med krat på ca. 50 cm, der i folkemunde kaldes »garriga«, og som består af salvie, rosmarin, lyng, timian, gyvel o.lign.; særlig interessante er minipalmerne.

5.2.   Produktets egenart:

»Agnello de Sardegna« BGB er navnlig kendetegnet ved sin lille størrelse: der er en tydelig forskel mellem kød, der er bestemt til »Agnello de Sardegna« BGB, og fårekød fra tungere dyr, der ofte har en mere gennemtrængende smag, som forbrugeren ikke værdsætter. »Agnello de Sardegna« adskiller sig herfra især ved den altid behagelige smag, der skyldes de ringere mængder af mættede fedtstoffer i fedtlagene (takket være dyrenes naturlige foder på de naturgivne græsgange), og som gør kødet lettere fordøjeligt og giver det den bedre smag.

Fedtet i dyrekroppen er naturligt til stede, men selv om det meste af det forsvinder under tilberedning, bevarer kødet tilstrækkeligt fedt til at være mørt og saftigt, når det spises. »Agnello de Sardegna« BGB skiller sig ud ved det bløde, hvide kød med intens duft, der samtidig er magert og letfordøjeligt.

»Agnello de Sardegna« BGB er en ideel fødevare, ikke kun på grund af smagen, men også dets ernæringsprofil: der er rigt på ædle proteiner. Det er derfor særlig egnet til at ernære dem, der har behov for lette, men energiholdige fødevarer.

»Agnello de Sardegna« BGB er biologisk sund og fuldstændig uden forurenende stoffer af kemisk eller biotisk art. Da dyret er så ungt, har det ikke været udsat for tvangsfodring, miljømæssige belastninger eller hormonbehandling, da det avles i den fri luft i naturlige omgivelser.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Agnello de Sardegna« afspejler med sine egenskaber den tætte tilknytning til oprindelsesområdet.

Den markante og »vilde« smag er særegen for de husdyrbrug, hvor lammet ernæres med modermælk tilsat naturens foder i det fri. »Agnello de Sardegna« avles ekstensivt og i det fri, dvs. i et fuldstændig naturligt miljø, der er kendetegnet ved isolerede vide vindblæste områder med Sardiniens typiske klima.

Opdræt i det fri giver »Agnello de Sardegna« en helt eksklusiv ernæring: dielammet ernæres udelukkende ved modermælk; senere følger den moderen på græsgangene, og ernæringen suppleres med naturligt foder, dyrkede græsser, vilde essenser og øens karakteristiske krydderurter. Det sardiske får har i årenes løb tilpasset sit biologiske og avlsmæssige kredsløb til levestedets miljøbetingelser; lammene fødes således især sent om efteråret sammenfaldende med den første regn, der sætter gang i plantevæksten. Derfor sættes der så stor pris på kødets smag. Modermælken er ikke kun afgørende for fedtmængden, men også for kvaliteten heraf. De fedtstoffer, der indtages med modermælken, afgør kropsfedtets sammensætning i hele vækstperioden.

Opdræt i det fri garanterer, at lammene er sunde og får tilstrækkelig fysisk aktivitet, navnlig i det uberørte naturlige miljø på Sardinien, der er kendetegnet ved de åbne vidder uden påvirkninger fra industri og menneskelig aktiviteter. Sardiniens landskab har et gennemgående træk, der giver det en vis ensartethed: det nøgne omrids (ingen plantager), der til stadighed bringer tankerne hen på de fremherskende græsgange. Disse indtryk snyder ikke: Sardiniens græsgange er grundlaget for øens hovederhverv. Øen tegner sig for 40 % af hele Italiens fåreavl, der er 16 410 bedrifter på hele øens område, og de opdrætter 3 294 044 får.

Sardinien er således stadig i vor tid en fårehyrdeø, som den har været det i århundreder. Fåreavl på Sardinien går tilbage til den prænuragiske periode: der er i de kegleformede tårne (»nuraghi«) fundet objekter, der blev brugt til mælkeforarbejdning. Der er talrige eksempler fra romertiden. Den sardinske fårerace har været hjemmehørende her i mange århundreder; den er resultatet af fåreavleres forsøg i århundreder: en lang tilpasningsproces mellem mennesker og jord, mellem mennesker, jord og dyreracer.

Nu som for århundreder siden er hyrdernes pleje og nærvær forblevet uændret. Med traditionelt overført pleje og råd gennem generationer har »Agnello de Sardegna« bevaret sin renhed og gode kvalitet, der ikke kan efterlignes.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure vedrørende forslaget om ændring af den beskyttede geografiske betegnelse »Agnello de Sardegna« i Gazzetta Ufficiale (det italienske statstidende) nr. 2 af 3. januar 2008.

Den konsoliderede udgave af produktionsspecifikationen kan ses på webstedet med dette link:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| | direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]«. |
| --- | --- |

direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

Berigtigelser

| 19.3.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/39

---

Berigtigelse til statsstøtte — Republikken Letland — Statsstøttesag C 39/09 (ex N 385/09) — Offentlig finansiering af havneinfrastruktur i Ventspils havn — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 62 af 13. marts 2010
  )

2010/C 70/10

Side 7, tredje afsnit, adressen:

I stedet for:

| »Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Transport og Energi |
| Direktorat A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104«. |

»Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Transport og Energi

Direktorat A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104«.

læses:

| »Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104«. |

»Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104«.

---