# Europeiska unionens C 117/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.117.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 117 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången6 maj 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.117.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 117

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången6 maj 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 117/01 | Gemensam lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 | 1 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 117/02 | Eurons växelkurs | 8 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 117/03 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 9 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 117/01

Gemensam lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010

1

Europeiska kommissionen

2010/C 117/02

Eurons växelkurs

8

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 117/03

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

9

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 117/04 | Statligt stöd – Slovakien – Statligt stöd C 5/10 (f.d. NN 48/09 och N 485/09) – Statligt lån till Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 117/04

Statligt stöd – Slovakien – Statligt stöd C 5/10 (f.d. NN 48/09 och N 485/09) – Statligt lån till Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 6.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/1

---

Gemensam lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 (1)

2010/C 117/01

1.   INLEDNING

Utbildning är av central betydelse för Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning och ingår i uppföljningen av den med tanke på 2020. Att inrätta en välfungerande ”kunskapstriangel”, som omfattar utbildning, forskning och innovation, och att hjälpa alla medborgare att skaffa sig bättre färdigheter är avgörande för tillväxt och sysselsättning samt för rättvisa och social integration. Den ekonomiska nedgången gör att dessa långsiktiga mål blir ännu mer aktuella. Både offentliga och privata budgetar utsätts för stort tryck, befintliga jobb försvinner och nya jobb kräver ofta andra och bättre färdigheter. Utbildningssystemen bör därför bli mycket mer öppna och lyhörda för medborgarnas, arbetsmarknadens och hela samhällets behov.

Samarbetet på europeisk nivå inom utbildningspolitiken har sedan 2002 (2) på ett värdefullt sätt stött utbildningsreformer i olika länder och bidragit till att inlärare och yrkesverksamma kunnat röra sig runt om i Europa. På grundval av denna strategi och med full respekt för medlemsstaternas ansvar för sina utbildningssystem godkände rådet i maj 2009 en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (3).

Denna fjärde gemensamma rapport inriktas på de framsteg som gjorts i fråga om överenskomna utbildningsmål under åren 2007–2009. Rapporten bygger på en utförlig bedömning av nationella rapporter och resultat i förhållande till en rad indikatorer och referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa (riktmärken) (4). Rapporten fokuseras huvudsakligen på genomförandet av 2006 års rekommendation om nyckelkompetenser (5). Den innehåller även en översikt av utvecklingen av nationella strategier för livslångt lärande och av de reformer som företagits för att göra yrkesutbildning mer attraktiv och relevant för arbetsmarknadens behov och för att modernisera högre utbildning.

I rapporten tas också hänsyn till nyligen kartlagda utmaningar, särskilt sådana som är kopplade till initiativet Ny kompetens för nya arbetstillfällen (6). Trots att medlemsstaterna inte uttryckligen fokuserade sina rapporter på hur utbildningen bör reagera på den ekonomiska krisen, är de frågor som de tog upp, särskilt framstegen i genomförandet av ett kompetensbaserat tillvägagångssätt och moderniseringen av yrkesinriktad och högre utbildning, avgörande för att Europa ska lyckas ta sig ut ur den rådande krisen.

Följande tendenser och utmaningar kan urskiljas:

| 1. | Det har skett en allmän förbättring av utbildningsresultaten i EU. Detta till trots kommer merparten av riktmärkena för 2010 inte att uppnås i tid, medan resultaten för det väsentliga riktmärke som gäller läskunnighet faktiskt är på nedgång. Mer verkningsfulla initiativ på nationell nivå krävs om dessa riktmärken ska uppnås. Den ekonomiska krisen, i kombination med den demografiska utmaningen, visar att det brådskar med reformer och att man måste fortsätta att investera i utbildningssystemen för att möta de viktigaste ekonomiska och sociala utmaningarna. |
| --- | --- |

1.

Det har skett en allmän förbättring av utbildningsresultaten i EU. Detta till trots kommer merparten av riktmärkena för 2010 inte att uppnås i tid, medan resultaten för det väsentliga riktmärke som gäller läskunnighet faktiskt är på nedgång. Mer verkningsfulla initiativ på nationell nivå krävs om dessa riktmärken ska uppnås. Den ekonomiska krisen, i kombination med den demografiska utmaningen, visar att det brådskar med reformer och att man måste fortsätta att investera i utbildningssystemen för att möta de viktigaste ekonomiska och sociala utmaningarna.

| 2. | Många länder inför reformer som uttryckligen använder ramen för nyckelkompetenser som referenspunkt. Det har gjorts goda framsteg med att anpassa skolornas läroplaner. Mycket återstår dock att göra för att stödja lärarnas kompetensutveckling, uppdatera bedömningsmetoder och införa nya sätt att organisera lärande i en innovativ skolmiljö. En mycket viktig uppgift består i att se till att alla inlärare, inbegripet de som är mindre gynnade och de som deltar i yrkes- och vuxenutbildning, får dra fördel av innovativa metoder. |
| --- | --- |

2.

Många länder inför reformer som uttryckligen använder ramen för nyckelkompetenser som referenspunkt. Det har gjorts goda framsteg med att anpassa skolornas läroplaner. Mycket återstår dock att göra för att stödja lärarnas kompetensutveckling, uppdatera bedömningsmetoder och införa nya sätt att organisera lärande i en innovativ skolmiljö. En mycket viktig uppgift består i att se till att alla inlärare, inbegripet de som är mindre gynnade och de som deltar i yrkes- och vuxenutbildning, får dra fördel av innovativa metoder.

| 3. | Att genomföra livslångt lärande via formellt, icke-formellt och informellt lärande samt ökad rörlighet är fortfarande ett problem. Utbildningsanstalterna, inbegripet högskolorna, bör bli mer öppna och inriktade på de behov som finns på arbetsmarknaden och i hela samhället. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt upprättandet av partnerskap mellan utbildnings- och arbetsvärlden. |
| --- | --- |

3.

Att genomföra livslångt lärande via formellt, icke-formellt och informellt lärande samt ökad rörlighet är fortfarande ett problem. Utbildningsanstalterna, inbegripet högskolorna, bör bli mer öppna och inriktade på de behov som finns på arbetsmarknaden och i hela samhället. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt upprättandet av partnerskap mellan utbildnings- och arbetsvärlden.

2.   NYCKELKOMPETENSER

I den europeiska ramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (7) kartläggs och fastställs följande åtta nyckelkompetenser, som är nödvändiga för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social integration och anställbarhet i ett kunskapsbaserat samhälle:

| 1. | Kommunikation på modersmålet. |
| --- | --- |

1.

Kommunikation på modersmålet.

| 2. | Kommunikation på främmande språk. |
| --- | --- |

2.

Kommunikation på främmande språk.

| 3. | Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens. |
| --- | --- |

3.

Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens.

| 4. | Digital kompetens. |
| --- | --- |

4.

Digital kompetens.

| 5. | Lära att lära. |
| --- | --- |

5.

Lära att lära.

| 6. | Social och medborgerlig kompetens. |
| --- | --- |

6.

Social och medborgerlig kompetens.

| 7. | Initiativförmåga och företagaranda |
| --- | --- |

7.

Initiativförmåga och företagaranda

| 8. | Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer. |
| --- | --- |

8.

Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer.

Den grundläggande utbildningen bör stödja utvecklingen av dessa nyckelkompetenser upp till en nivå som rustar alla unga människor, inbegripet de som är mindre gynnade, för vidareutbildning och arbetsliv. Vuxenutbildningen börja ge alla vuxna verkliga möjligheter att utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser under hela livet.

2.1   Framsteg i reformerna av läroplanerna

I hela EU råder det en tydlig tendens i riktning mot kompetensbaserad undervisning och inlärning, där man utgår från läranderesultat. Den europeiska ramen för nyckelkompetenser har avsevärt bidragit till detta. I några länder har den stått i centrum för reformen av utbildningspolitiken.

Avsevärda framsteg har i synnerhet gjorts beträffande skolornas läroplaner. Traditionella ämnesområden som modersmål, främmande språk eller matematik och naturvetenskapliga ämnen behandlas på ett mer ämnesövergripande sätt, med större tonvikt på utveckling av färdigheter och positiva attityder vid sidan av kunskaper och med fler tillämpningar inriktade på det verkliga livet. De övergripande nyckelkompetenserna får en mer framträdande och tydligare plats i läroplanerna. Till följd av det som bedömdes som dåliga resultat av många medlemsstater i 2006 års Pisa-undersökning har flera länder infört strategier eller handlingsplaner för att höja nivån på de grundläggande färdigheterna, särskilt inom läsning, matematik och naturvetenskap.

2.2   Organiseringen av lärandet i skolorna behöver förbättras ytterligare

Även om läroplanerna allmänt sett håller på att förändras, räcker inte bara detta. Det kompetensbaserade tillvägagångssättet inbegriper de färdigheter och attityder som krävs för att tillämpa kunskaper på ett relevant sätt och utveckling av positiva attityder till vidareutbildning, kritiskt tänkande och kreativitet. Detta utgör en verklig utmaning för organiseringen av lärandet och är ytterst beroende av lärarnas och skolledningens förmåga. Det kräver också att skolorna får ett tydligare ansvar för att förbereda eleverna för vidareutbildning som en central del av sitt uppdrag.

2.2.1   Praktisk tillämpning av övergripande nyckelkompetenser

Det görs mycket för att utrusta skolor med ny teknik och tillhandahålla grundläggande IKT-färdigheter som en del av den digitala kompetensen. Ungdomar tillägnar sig emellertid i allt större utsträckning IKT-färdigheter informellt och sådana aspekter som kritiskt tänkande i användningen av ny teknik och nya medier, riskmedvetenhet samt etiska och juridiska frågor har fått mindre uppmärksamhet. Allteftersom IKT-användningen blir ett allt vanligare inslag i människors liv bör dessa frågor uttryckligen tas upp i undervisning och inlärning. Den nya teknikens potential att främja innovation och kreativitet samt nya partnerskap och skräddarsytt lärande behöver utnyttjas bättre.

Kompetenser för att lära sig att lära finns också med i många läroplaner, men skolor och lärare behöver mer stöd för att systematiskt integrera dessa i undervisning och inlärning och för att främja lärandekulturen under hela skolgången. Innovativa metoder, som skräddarsydda lärandeplaner och forskningsbaserat lärande, kan visa sig särskilt användbara för dem vilkas tidigare erfarenheter av skolan varit dåliga eller negativa.

På samma sätt gäller det att se till mer än bara kunskaper när man söker att förmedla social och medborgerlig kompetens, initiativförmåga och företagaranda samt kulturell medvetenhet. Eleverna behöver fler tillfällen att ta initiativ och lära i skolor som är öppna mot arbetsvärlden, volontärarbete, idrott och kultur. Dessa kompetenser är av grundläggande vikt för att man ska kunna skapa större innovationskapacitet och tillhandahålla integrationsvägar för elever med invandrarbakgrund och/eller från missgynnade förhållanden. Att öppna skolor för utåtriktade aktiviteter tillsammans med arbetsgivare, ungdomsgrupper, verksamma inom kultur och det civila samhället är viktigt i detta sammanhang.

Det finns allt fler exempel på hur företagaranda kan främjas via partnerskap med företag eller utvecklingen av elevdrivna miniföretag. Diskussionerna visar att dessa måste kompletteras med insatser för att främja initiativtagande, kreativitet och innovation i skolorna.

2.2.2   Utbildning för lärare och skolledare

Kvaliteten på undervisningen och skolledningen är de viktigaste faktorerna inom skolan när det gäller att förklara elevernas resultat.

I somliga länder finns det tecken på att den grundläggande lärarutbildningen förbereder lärarna för att använda nyckelkompetensstrategin. Merparten av lärarna är emellertid de som redan är i tjänst. Det finns inte många belägg i nationella rapporter eller policydiskussioner om utbildningspolitik på systematiska ansträngningar för att uppdatera lärarnas kompetens för detta.

Enligt Talis-undersökningen (8) har lärarna inte många incitament för att förbättra undervisningen och de vanligaste typerna av fortbildning som de har tillgång till är inte de mest verkningsfulla. Merparten lärare skulle vilja få mer fortbildning (särskilt om elever med särskilda behov, IKT-färdigheter och elevbeteende).

Fortbildning för skolledare är avgörande, eftersom de ansvarar för att skapa en miljö där elever och lärare drar nytta av skolorna som lärgemenskaper. Det är dock endast några få länder som har obligatorisk fortbildning för skolledare.

2.2.3   Att utveckla bedömning och utvärdering

Det finns allt fler belägg för att bedömningar avsevärt bidrar till effektiv inlärning och bättre motivation.

Minimistandarder och centraliserade bedömningar används nu i de flesta länder, åtminstone inom allmän utbildning, för att utifrån en jämförbar grund bedöma om eleverna förvärvat nyckelkompetenserna.

De flesta bedömningsmetoder som används för närvarande betonar dock i stor utsträckning kunskaper och memorering och fångar inte tillräckligt in den väsentliga aspekt i nyckelkompetenserna som rör färdigheter och attityder. Bedömningen av övergripande nyckelkompetenser och bedömningen inom ramen för ämnesövergripande arbete verkar utgöra en särskild utmaning. Erfarenheten från de länder som använder kompletterande metoder, som bedömning av kolleger, portföljer, individuellt lärande eller system för skolbedömning samt projektbaserad bedömning, bör undersökas närmare och ligga till grund för vidare utveckling.

2.3   Fler insatser behövs för läskunnighet och till förmån för de mindre gynnade eleverna

En god läskunnighetsnivå är grunden för förvärvande av nyckelkompetenser och för livslångt lärande och man bör därför se till att den förvärvas så tidigt som möjligt. Därför ger den försämrade prestationen inom läsfärdighet i förhållande till EU:s riktmärke för 2010 anledning till fortsatt djup oro. Otillräcklig läskunnighet, särskilt bland pojkar och invandrare, utgör ett allvarligt hinder för utsikterna till arbete och välbefinnande. Även om de flesta länder har infört särskilda åtgärder för att stödja förvärvandet av läsfärdighet, framstår det klart att mer effektiva insatser på nationell nivå är nödvändiga.

Medan EU:s riktmärke för 2010 är att minska andelen femtonåringar med dålig läskunnighet med 20 %, har denna andel faktiskt ökat från 21,3 % år 2000 till 24,1 % år 2006 (9). Resultaten för elever med invandrarbakgrund inom läsning, matematik och naturvetenskap är lägre än för infödda elever (uppgifter från Pisa).

Något som framstår som en tydlig tendens är ett mer individualiserat tillvägagångssätt vad gäller mindre gynnade elevers inlärning. Detta åtföljs ofta av riktade insatser för att stödja de elever som har läs- och skrivsvårigheter (inbegripet invandrare) och elever med särskilda utbildningsbehov eller de elever som riskerar att lämna skolan i förtid. Av nationella rapporter framgår dock att framstegen går långsamt och att mycket återstår att göra för att uppväga den mindre gynnsamma bakgrunden. Man ser en tydlig skillnad mellan länder där elever med särskilda utbildningsbehov integreras i skolan och de länder där dessa undervisas för sig: andelen elever med särskilda behov som undervisas för sig jämfört med antalet elever totalt i den obligatoriska skolan utgör mellan 0,01 % och 5,1 % (EU-genomsnitt: 2.1 %).

Program som är inriktade på tidigt förvärvande av grundläggande färdigheter, särskilt läskunnighet och räkneförmåga, blir numera en strategi i de flesta länderna. I vissa fall kompletteras de med en systematisk tidig kartläggning av inlärningsproblem och efterföljande stöd för att undvika att elever hamnar på efterkälken eller med program som är avsedda att öka intresset för sådana ämnen som främmande språk eller matematik och naturvetenskap.

Även om det är vanligt med särskilda åtgärder till förmån för missgynnade grupper, har några länder infört övergripande rättsliga ramar, inbegripet rättighetsbaserad lagstiftning, som gäller både elever i vanliga skolor och särskilda målgrupper.

2.4   Behovet av förbättrade nyckelkompetenser inom yrkes- och vuxenutbildning

Av tradition är yrkesutbildning mer inriktad på kompetenser än den allmänna utbildningen. I de flesta länder ingår emellertid hela skalan av nyckelkompetenser, såsom de definieras i den europeiska ramen, mindre systematiskt i yrkesutbildningssystemen än i den allmänna utbildningen. I synnerhet bör mer uppmärksamhet ägnas åt kommunikation på främmande språk och hela raden övergripande nyckelkompetenser, som blir allt viktigare med tanke på de behov som växer fram på arbetsmarknaden och i samhället. Utmaningen rör läroplaner, undervisnings- och inlärningsmetoder samt utbildningen av lärare och utbildare inom yrkesutbildning.

De flesta länder betonar vikten av ett effektivt vuxenutbildningssystem. Syftet är att ge vuxna bättre färdigheter för arbetsmarknaden, integrera dem i samhället och förbereda dem för ett aktivt åldrande.

Vissa framsteg har gjorts med att öka vuxnas deltagande i utbildning, men inte tillräckligt för att uppnå riktmärket för 2010 på 12,5 %. År 2008 deltog 9,5 % av européerna i åldern 25–64 år i någon utbildning under de fyra veckorna före undersökningen, och sannolikheten för välutbildade vuxnas deltagande var fem gånger så stor som lågutbildades deltagande.

77 miljoner européer i åldrarna 25–64 år (nästan 30 %) har fortfarande högst grundskoleutbildning.

Åtgärder för att stödja möjligheterna för vuxna att förvärva nyckelkompetenser inbegriper ny och reviderad lagstiftning, bättre tillhandahållande och styrformer samt särskilda finansieringsåtgärder. I linje med handlingsplanen för vuxenutbildning (10) uppmärksammar man läskunnighet, språk och digital kompetens särskilt bland lågutbildade och/eller arbetslösa vuxna och invandrare. Det finns gott om program för ”en andra chans” att avsluta skolutbildningen. Läskunnighet och räkneförmåga ingår även ibland i yrkesinriktade kurser. Att kombinera sådana åtgärder med vägledning och erkännande av såväl formellt som icke-formellt och informellt lärande ses som ett viktigt sätt att uppnå bra resultat.

Det är dock också viktigt för vuxenutbildningen att utbudet täcker hela skalan av nyckelkompetenser och att man inte koncentrerar sig på enskilda färdigheter, som läskunnighet eller särskilda yrkesfärdigheter. Utbildningen bör också se till behoven hos vuxna med alla slags kvalifikationer, inbegripet lågutbildade, vuxna med särskilda utbildningsbehov samt äldre. Färdigheterna hos vuxenutbildningspersonal bör därför uppgraderas i enlighet med detta.

3.   STRATEGIER OCH INSTRUMENT FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE

3.1   Livslångt lärande är ett etablerat begrepp

Alla EU-länder erkänner livslångt lärande ”från vaggan till graven” som nyckelfaktor för tillväxt, sysselsättning och social integration. En viktig aspekt av detta är nivån på deltagande i utbildning av personer i åldern 4–64 år, vilken ökar i nästan alla EU-länder (11).

De flesta länder har antagit uttryckliga strategier för livslångt lärande. Särskilda insatser har gjorts för att utarbeta instrument som stöder flexibla lärandevägar mellan olika delar av utbildningssystemen.

Genomförandet av den europeiska ramen för kvalifikationer går in i ett avgörande skede. De flesta länder gör avsevärda framsteg i utarbetandet av nationella ramar för kvalifikationer, som omfattar utbildning av alla slag och på alla nivåer, och i kopplingen av sina ramar till den europeiska ramen senast 2010. Detta är knutet till att man i större omfattning använder läranderesultat för att fastställa och beskriva kvalifikationer och validerar icke-formellt och informellt lärande.

Man har också vidtagit åtgärder för att vidareutveckla system för livslång vägledning, särskilt för vuxna. De olika vägledningssystemen behöver emellertid ändå samordnas bättre, också för att hjälpa unga människor att fullgöra sin utbildning och komma in på arbetsmarknaden.

3.2   Genomförandet kvarstår som en utmaning

Genomförandet och vidareutvecklingen av strategier för livslångt lärande kvarstår som en stor utmaning. Strategierna är konsekventa och övergripande enbart i ett fåtal fall och somliga fokuserar alltjämt på särskilda sektorer eller målgrupper snarare än hela livscykeln. För att få önskat resultat måste strategierna täcka tillräckligt långa tidsperioder, skapa möjligheter för alla åldersgrupper samt revideras och vidareutvecklas. För att öka deras relevans och genomslagskraft och för att motivera enskilda att delta i lärande behövs ett större engagemang från intressenternas sida och bättre samarbete med andra politikområden än utbildning. En avgörande fråga i den rådande ekonomiska krisen är bristen på lämpliga mekanismer för att på ett strategiskt sätt använda begränsade resurser, bl.a. för att ta hänsyn till nya och framväxande behov av färdigheter.

4.   YRKESINRIKTAD UTBILDNING

4.1   För en attraktiv utbildning av hög kvalitet

Huvudsyftet med Köpenhamnsprocessen – att göra yrkesutbildningssystem mer attraktiva och höja deras kvalitet – uppmärksammas, bland annat genom att man inför kvalitetssäkringssystem i enlighet med den nyligen antagna europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (12). De flesta EU-länder prioriterar detta. Särskild uppmärksamhet riktas mot professionalisering av yrkeslärare och -utbildare. Man använder i högre grad modulsystem för att göra yrkesutbildningen mer flexibel och lyhörd för inlärarnas och företagens behov.

4.2   Utbudet av yrkesutbildning måste bli mer relevant

Enligt initiativet Ny kompetens för nya arbetstillfällen återstår stora utmaningar. Den bristfälliga matchningen mellan färdighetsnivåer och arbetsmarknadens krav kommer sannolikt att tillta fram till 2020, om yrkesutbildningssystemen inte kan reagera snabbare och mer flexibelt på den förväntade ökningen av kvalifikations- och färdighetsbehoven.

För att göra yrkesutbildningen mer relevant för arbetsmarknadens behov blir utbildning på arbetsplatsen i allt högre grad ett komplement till skolutbildning. Ett antal länder utan någon större tradition på dessa områden upprättar nya lärlingssystem och utvecklar samarbete med arbetsmarknadens parter för att planera och uppdatera utbudet av yrkesutbildning. Det behövs dock en ännu närmare koppling till näringslivet och ytterligare utvidgning av lärandet på arbetsplatsen, om yrkesutbildningssystemen ska anpassas till arbetsmarknadens framväxande behov. Fler insatser behövs också för att utarbeta effektiva verktyg för att förutse behoven av färdigheter.

Även om man i allt större utsträckning satsar på att underlätta övergången från yrkesinriktad till högre utbildning, måste framstegen gå snabbare. Deltagare i yrkesutbildning behöver fortfarande attraktivare kvalifikationer och möjligheter till rörlighet samt bättre stöd genom vägledning and språkundervisning.

5.   ATT MODERNISERA DEN HÖGRE UTBILDNINGEN

5.1   Vissa framsteg vad gäller bättre möjligheter till tillträde och diversifiering av finansieringen

Det finns en ökande politisk medvetenhet om att möjligheter till tillträde till högre utbildning för icke-traditionella inlärare är av avgörande vikt för att livslångt lärande ska bli verklighet. De flesta länder har vidtagit åtgärder, däribland ekonomiska incitament, för att öka deltagandet av studenter med lägre socioekonomisk status.

24 % av Europas vuxna befolkning (i åldern 25–64 år) har en avslutad högre (dvs. eftergymnasial) utbildning, vilket är betydligt lägre än både USA och Japan (med 40 %).

Inkomstkällorna blir alltmer diversifierade på högskolorna, med kursavgifter som den viktigaste. Det blir också allt vanligare med resultatbaserade avtal och konkurrens mellan högskolorna, bland annat om offentliga medel.

5.2   Investering i och tillhandahållande av livslångt lärande är fortfarande en utmaning

Att öka investeringarna från såväl offentliga som privata källor är fortfarande en utmaning, särskilt under en ekonomisk kris. Några EU-länders initiativ för att öka och styra resurser mot investering i högre utbildning är glädjande, men ytterligare diversifiering bör eftersträvas för att skaffa ytterligare medel. Investeringarna bör också göras effektivare genom att kvalitetssäkringssystemen stärks med stöd av utökat samarbete enligt den strategiska ramen för utbildningssamarbete (Utbildning 2020).

Det är fortfarande rigida strukturella och kulturella system som utgör de största hindren mot att stärka den högre utbildningens roll i yrkesrelaterad eller personlig utveckling för dem som redan arbetar. Högskolorna bör ges incitament att utarbeta mer flexibla kursplaner och närvarosystem och utvidga valideringen av tidigare lärande. Den högre utbildningen bör vara en integrerad del i utvecklingen av övergripande nationella kvalifikationsramar.

Större autonomi för högskolorna och bättre styrformer och redovisningsskyldighet för lärosätena är avgörande för att de ska kunna ta emot alla inlärare, i synnerhet icke-traditionella inlärare, och diversifiera sina inkomster. Partnerskap mellan högskolor och företag (13) kan skapa lämpliga förutsättningar för en större andel av privata medel från företag och hjälpa universiteten att i linje med initiativet ”ny kompetens för nya arbetstillfällen” utarbeta kursplaner och kvalifikationer som är mer relevanta för de kompetenser som både arbetsmarknaden och studenterna behöver (14).

6.   HUR VI KAN GÅ VIDARE

6.1   Att förstärka EU-samarbetet – genomförande av den nya strategiska ramen

Denna gemensamma lägesrapport för 2010 anger framsteg på ett antal viktiga områden och visar hur europeiskt samarbete har bidragit till nationella reformer (15). Rapporten pekar emellertid också på väsentliga utmaningar, särskilt vad gäller det fullständiga genomförandet av ramen för nyckelkompetenser och en mer öppen och relevant utbildning, vilka kräver ytterligare politiska åtgärder både på europeisk och nationell nivå.

Den strategiska ramen för utbildningssamarbete (Utbildning 2020) ger möjlighet att möta dessa utmaningar. Uppföljningen bör ingå i de prioriterade arbetsområden som särskilt planeras för den första arbetscykeln för åren 2009–2011 inom Utbildning 2020 och som är kopplade till genomförandet av initiativet Ny kompetens för nya arbetstillfällen och EU:s ungdomsstrategi (16).

6.2   Kärnkompetenser för alla med livslångt lärande som grund

Många länder är i färd med att reformera sina läroplaner med tydlig utgångspunkt i ramen för nyckelkompetenser, särskilt i skolsektorn. Innovativa metoder inom undervisning och lärande måste dock utarbetas och genomföras mer generellt för att alla medborgare ska få tillgång till lärandemöjligheter av hög kvalitet under hela livet.

| — | Mer måste göras för hjälpa dem som riskerar att misslyckas med utbildningen och hamna i socialt utanförskap att förvärva nyckelkompetenser. Man bör ytterligare utöka de befintliga insatserna för att tillhandahålla ytterligare medel för mindre gynnade inlärare, stöd till särskilda utbildningsbehov i integrerande miljöer eller riktade åtgärder för att förebygga att elever lämnar skolan i förtid. Det ökande antalet personer med dålig läskunnighet utgör det största orosmomentet. Övergripande insatser, som täcker alla lärandenivåer, från förskolan till yrkesutbildning och vuxenutbildning, krävs både på nationell och på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Mer måste göras för hjälpa dem som riskerar att misslyckas med utbildningen och hamna i socialt utanförskap att förvärva nyckelkompetenser. Man bör ytterligare utöka de befintliga insatserna för att tillhandahålla ytterligare medel för mindre gynnade inlärare, stöd till särskilda utbildningsbehov i integrerande miljöer eller riktade åtgärder för att förebygga att elever lämnar skolan i förtid. Det ökande antalet personer med dålig läskunnighet utgör det största orosmomentet. Övergripande insatser, som täcker alla lärandenivåer, från förskolan till yrkesutbildning och vuxenutbildning, krävs både på nationell och på europeisk nivå.

| — | Mer måste också göras för att utarbeta undervisnings- och bedömningsmetoder som ligger i linje med inriktningen på kompetenser. Medlemsstaterna och kommissionen kommer att intensifiera arbetet inom den strategiska ramen för utbildningssamarbete (Utbildning 2020) för att hantera dessa frågor. Lärandet bör leda till att deltagarna inte förvärvar bara kunskap utan också relevanta färdigheter och attityder. Särskilda insatser behövs för de övergripande nyckelkompetenser som är avgörande för mer kreativitet och innovation och för framgång i arbetslivet och i samhället rent allmänt. |
| --- | --- |

—

Mer måste också göras för att utarbeta undervisnings- och bedömningsmetoder som ligger i linje med inriktningen på kompetenser. Medlemsstaterna och kommissionen kommer att intensifiera arbetet inom den strategiska ramen för utbildningssamarbete (Utbildning 2020) för att hantera dessa frågor. Lärandet bör leda till att deltagarna inte förvärvar bara kunskap utan också relevanta färdigheter och attityder. Särskilda insatser behövs för de övergripande nyckelkompetenser som är avgörande för mer kreativitet och innovation och för framgång i arbetslivet och i samhället rent allmänt.

| — | Fortbildningen för alla lärare, utbildare och skolledare måste ge dem de färdigheter, både pedagogiska och andra, som behövs för att klara de nya roller som detta tillvägagångssätt innebär. Det är också avgörande att göra läraryrket mer attraktivt och att ge det bättre stöd. |
| --- | --- |

—

Fortbildningen för alla lärare, utbildare och skolledare måste ge dem de färdigheter, både pedagogiska och andra, som behövs för att klara de nya roller som detta tillvägagångssätt innebär. Det är också avgörande att göra läraryrket mer attraktivt och att ge det bättre stöd.

| — | Vi måste förstärka de kompetenser som krävs för att delta i vidareutbildning och på arbetsmarknaden som ofta brukar vara nära kopplade till varandra. Detta innebär att vidareutveckla inriktningen på nyckelkompetenser även i andra sektorer än skolsektorn, i vuxenutbildning och i yrkesutbildning med kopplingar till Köpenhamnsprocessen, och se till att högskoleresultaten bättre motsvarar arbetsmarknadens behov. Detta innebär också att man utarbetar sätt på vilka man kan utvärdera och registrera övergripande kompetenser, färdigheter och attityder som är av betydelse för tillträde till arbete och vidareutbildning. Ett gemensamt ”språk” som kopplar samman utbildningsvärlden och arbetsmarknaden måste utarbetas för att göra det lättare för medborgarna och arbetsgivarna att förstå hur nyckelkompetenser och läranderesultat är relevanta för olika uppgifter och yrken. Det skulle underlätta medborgarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet. |
| --- | --- |

—

Vi måste förstärka de kompetenser som krävs för att delta i vidareutbildning och på arbetsmarknaden som ofta brukar vara nära kopplade till varandra. Detta innebär att vidareutveckla inriktningen på nyckelkompetenser även i andra sektorer än skolsektorn, i vuxenutbildning och i yrkesutbildning med kopplingar till Köpenhamnsprocessen, och se till att högskoleresultaten bättre motsvarar arbetsmarknadens behov. Detta innebär också att man utarbetar sätt på vilka man kan utvärdera och registrera övergripande kompetenser, färdigheter och attityder som är av betydelse för tillträde till arbete och vidareutbildning. Ett gemensamt ”språk” som kopplar samman utbildningsvärlden och arbetsmarknaden måste utarbetas för att göra det lättare för medborgarna och arbetsgivarna att förstå hur nyckelkompetenser och läranderesultat är relevanta för olika uppgifter och yrken. Det skulle underlätta medborgarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet.

6.3   Mer arbete i form av partnerskap

För att höja människors kompetensnivå och på så sätt göra dem bättre rustade för framtiden måste utbildningssystemen också blir mer öppna och relevanta för världen runt omkring.

| — | Man bör på alla nivåer främja partnerskap mellan utbildningsanstalter och omvärlden, särskilt arbetslivet. Sådana partnerskap skulle sammanföra yrkesverksamma inom utbildning, företag, organ i det civila samhället samt nationella och regionala myndigheter med en gemensam agenda och i ett perspektiv av livslångt lärande. Partnerskapen skulle också skapa nya möjligheter för rörlighet i lärandesyfte. |
| --- | --- |

—

Man bör på alla nivåer främja partnerskap mellan utbildningsanstalter och omvärlden, särskilt arbetslivet. Sådana partnerskap skulle sammanföra yrkesverksamma inom utbildning, företag, organ i det civila samhället samt nationella och regionala myndigheter med en gemensam agenda och i ett perspektiv av livslångt lärande. Partnerskapen skulle också skapa nya möjligheter för rörlighet i lärandesyfte.

| — | Fler incitament behövs för att uppmuntra högskolor till att ta emot icke-traditionella inlärare och missgynnade grupper, bl.a. via partnerskap med aktörer utanför högskolorna. |
| --- | --- |

—

Fler incitament behövs för att uppmuntra högskolor till att ta emot icke-traditionella inlärare och missgynnade grupper, bl.a. via partnerskap med aktörer utanför högskolorna.

| — | Inlärare bör få fler och bättre möjligheter att skaffa sig praktisk erfarenhet och insikt i yrkes-, samhälls- och kulturlivet. I detta syfte bör arbetsplatsbaserad inlärning, lärlingsutbildning och volontärarbete få en mycket större plats, inte bara i yrkes- och vuxenutbildning utan även i skolor och högskolor. |
| --- | --- |

—

Inlärare bör få fler och bättre möjligheter att skaffa sig praktisk erfarenhet och insikt i yrkes-, samhälls- och kulturlivet. I detta syfte bör arbetsplatsbaserad inlärning, lärlingsutbildning och volontärarbete få en mycket större plats, inte bara i yrkes- och vuxenutbildning utan även i skolor och högskolor.

| — | Utarbetandet och genomförandet av strategier för livslångt lärande bör ske med medverkan av intressenter och utbildningsleverantörer och inbegripa samarbete med andra politiska sektorer än utbildning. |
| --- | --- |

—

Utarbetandet och genomförandet av strategier för livslångt lärande bör ske med medverkan av intressenter och utbildningsleverantörer och inbegripa samarbete med andra politiska sektorer än utbildning.

6.4   Utbildningens plats i EU:s strategi för perioden efter 2010 (”EU 2020”)

Riktade ökningar av investeringar i utbildning på såväl nationell som europeisk nivå är avgörande för att komma ut ur den ekonomiska krisen, både som ett inslag i långsiktiga strukturreformer och för att minska krisens omedelbara sociala effekter. Mer än någonsin beror Europas framgångar i den globala konkurrensen på dess färdigheter och innovationskapacitet och en snabb övergång till en koldioxidsnål och kunskapsbaserad ekonomi.

Man måste ytterligare stärka den roll som utbildning har som ett stöd för kunskapstriangeln. Innovation och tillväxt kommer att hämmas utan en bred bas med kunskaper, färdigheter och kompetenser som främjar begåvning och kreativitet från tidig ålder och som uppdateras under hela vuxenlivet.

Livslångt lärande och rörlighet som tillhandahålls av utbildning av hög kvalitet är avgörande för att alla människor ska kunna förvärva de färdigheter som är relevanta inte bara för arbetsmarknaden utan för social integration och aktivt medborgarskap. Den strategiska ramen för utbildningssamarbete (Utbildning 2020) kommer att tillsammans med initiativet Ny kompetens för nya arbetstillfällen spela en nyckelroll i arbetet med de prioriteringar som står i centrum för den framtida ”EU 2020”-strategin.

---

(1)  Med följande två arbetsdokument som underlag: 15897/09 ADD 1 (analysis of implementation at the European and national levels) och 16646/09 ADD 1 (Indicators and benchmarks 2009).

(2)  EGT C 142, 14.6.2002, s. 1.

(3)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  SEK(2009) 1598 och SEK(2009) 1616.

(5)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(6)  KOM(2008) 868.

(7)  Se fotnot 5.

(8)  OECD 2009.

(9)  Resultaten av Pisastudien 2009 kommer att föreligga i december 2010.

(10)  KOM(2007) 558 och EUT C 140, 6.6.2008, s. 10.

(11)  Se SEK(2009) 1616, kapitel 1, diagram 1.2.

(12)  EUT C 155, 8.7.2009, s. 1.

(13)  KOM(2009) 158.

(14)  Se Eurobarometer nr 260.

(15)  Se även SEK(2009) 1598.

(16)  KOM(2009) 200.

---

Europeiska kommissionen

| 6.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/8

---

Eurons växelkurs (1)

5 maj 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2924 |
| JPY | japansk yen | 122,66 |
| DKK | dansk krona | 7,4427 |
| GBP | pund sterling | 0,85510 |
| SEK | svensk krona | 9,6419 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4325 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8165 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,878 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 276,83 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7067 |
| PLN | polsk zloty | 4,0320 |
| RON | rumänsk leu | 4,1713 |
| TRY | turkisk lira | 1,9606 |
| AUD | australisk dollar | 1,4250 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3280 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0374 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8014 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7904 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 453,21 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,8233 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,8223 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2545 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 819,16 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1751 |
| PHP | filippinsk peso | 58,178 |
| RUB | rysk rubel | 38,5110 |
| THB | thailändsk baht | 41,790 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2866 |
| MXN | mexikansk peso | 16,2789 |
| INR | indisk rupie | 58,0800 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2924

JPY

japansk yen

122,66

DKK

dansk krona

7,4427

GBP

pund sterling

0,85510

SEK

svensk krona

9,6419

CHF

schweizisk franc

1,4325

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8165

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,878

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

276,83

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7067

PLN

polsk zloty

4,0320

RON

rumänsk leu

4,1713

TRY

turkisk lira

1,9606

AUD

australisk dollar

1,4250

CAD

kanadensisk dollar

1,3280

HKD

Hongkongdollar

10,0374

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8014

SGD

singaporiansk dollar

1,7904

KRW

sydkoreansk won

1 453,21

ZAR

sydafrikansk rand

9,8233

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,8223

HRK

kroatisk kuna

7,2545

IDR

indonesisk rupiah

11 819,16

MYR

malaysisk ringgit

4,1751

PHP

filippinsk peso

58,178

RUB

rysk rubel

38,5110

THB

thailändsk baht

41,790

BRL

brasiliansk real

2,2866

MXN

mexikansk peso

16,2789

INR

indisk rupie

58,0800

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 6.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/9

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2010/C 117/03

Statligt stöd nr.: XA 13/10

Medlemsstat: Italien

Region: Lombardia

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Rättslig grund:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 3 miljoner EUR per år.

Högsta tillåtna stödnivå: Upp till 50 respektive 80 procent av kostnaden för försäkringspremier, i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 1857/2006.

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fem år

Till och med den 30 juni 2014

Stödets syfte: Stöd till försäkringspremier för att täcka förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden.

Berörd(a) sektor(er): Växtprodukter.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Webbplats: http://www.regione.lombardia.it, klicka därefter på ”Settori e politiche”, ”Agricoltura”, ”Argomenti”, ”Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto”

Övriga upplysningar: Stödordningen kommer att genomföras med de finansieringsmekanismer, det ansökningsförfarande och det regelverk för stödbeviljande som har inrättats genom stödordning XA 396/08. Dessa båda stödordningar löper parallellt och kompletterar varandra. Regionen har för avsikt att själv finansiera eventuella mindre lagstadgade stöd på ministerienivå för att garantera att den inledande stimulanseffekten upprätthålls och samtidigt se till att stödtaket enligt förordning (EG) nr 1857/2006 beaktas.

Statligt stöd nr.: XA 37/10

Medlemsstat: Frankrike

Region: —

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités.

Rättslig grund:

| — | Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006. |
| --- | --- |

—

Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006.

| — | Articles L. 361-1 et suivants du Code rural. |
| --- | --- |

—

Articles L. 361-1 et suivants du Code rural.

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural. |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural.

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: De planerade utgifterna från fonden på flerårig basis är 180 mljoner EUR, men utgiftsnivån beror på hur pass allvarliga skador väderförhållandena orsakat och är därför i sig omöjlig att förutsäga.

Högsta tillåtna stödnivå: Högsta stödnivå är 35 %.

Stödnivån för förluster varierar beroende på förlustens art och berörd produktion. Stödnivån för kompensation från FNGCA varierar i praktiken med mellan 12 % och 35 % av de stödberättigande förlusterna.

Datum för genomförande: Från den dag då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fram till slutet av 2010.

Stödets syfte: Att kompensera jordbrukare för förluster orsakade av exceptionella väderfenomen som väsentligt har påverkat jordbruksproduktionen och som kan klassificeras som en katastrof inom jordbruket (eller naturkatastrof) i den mening som avses i artikel 2.8 i förordning (EG) nr 1857/2006.

När väderfenomen av exceptionell omfattning inträffar får prefekten i det berörda departementet, om denne anser det nödvändigt, beordra en undersökning för att erhålla nödvändig information om det fenomen som orsakat förlusten, i synnerhet om dess exakta natur och exceptionella beskaffenhet, samt konstaterad skada.

På grundval av denna undersökning och ett yttrande från den expertkommitté i departementet som sammankallats, bedömer prefekten om det finns anledning att likställa den händelse som övervägs med en katastrof inom jordbruket.

Efter att ha övervägt frågan och erhållit ett yttrande från den nationella försäkringskommittén utfärdar jordbruksministern ett dekret i vilket det erkänns att en katastrof inom jordbruket har drabbat särskild egendom och ett särskilt område.

För att en katastrof ska kunna erkännas måste det föreligga en förlust som är väsentlig i förhållande till det beräknade referensvärdet för ett visst område och en viss produktion.

Detta referensvärde, som kallas en skala (barème) i landsbygdslagen, utarbetas på departementsnivå och motsvarar den genomsnittliga avkastningen under en treårsperiod inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och lägsta värdena inte ska medräknas. De priser som ingår i skalan är de som observerats lokalt för den berörda grödan under den säsong som föregår den då skalan utarbetades.

Kompensation kan beviljas av FNGCA inom ramen för den tillgängliga budgeten för varje jordbruksföretag om den beräknade produktionsförlusten för varje enskilt jordbruksföretag överskrider 30 % eller 42 % om produktionen mottar kopplat stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Beloppet för den stödberättigande förlusten minskas med eventuella belopp som erhållits via försäkringssystem och med kostnader som inte uppstått till följd av de ogynnsamma väderförhållandena.

Stödet betalas direkt till den producent som drabbats av förlusterna.

Jordbruksbyggnader som kan försäkras omfattas inte av den förteckning över egendom som berättigar till kompensation med anledning av en naturkatastrof inom jordbruket. Sektorer som man vet kan försäkras omfattas inte heller, eftersom det redan finns lämplig försäkring för dessa.

Berörd(a) sektor(er): Alla jordbruksföretag, med undantag för stora företag, som är verksamma inom primär produktion av frukt, grönsaker, vin, foder, växter för parfymtillverkning, aromatiska växter och örter, medicinalväxter samt industrigrödor.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Webbplats: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

Se: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: XA 45/10

Medlemsstat: Tyskland

Region: Freistaat Bayern

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Rättslig grund:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 1,5 miljoner EUR per år (finansieras genom uppfödarnas bidrag till Bayerns djursjukdomskassa (Bayerische Tierseuchenkasse))

Högsta tillåtna stödnivå: Högst 100 %

Datum för genomförande: Beviljas löpande och varje år

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Fr.o.m. offentliggörandet av undantaget t.o.m. 31 december 2013

Stödets syfte: Stöd för bekämpning av djursjukdomar enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006.

I enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006 ersätts vaccinkostnaderna vid vaccinationer mot djursjukdomen blåtunga hos nötkreatur och får i Bayern, för att förebygga och bekämpa blåtunga. Syftet med ersättningarna är att stärka uppfödarnas vaccinationsberedskap och åstadkomma ett så heltäckande smittskydd av de bayeriska nötkreaturs- och fårbesättningarna som möjligt. På så sätt ska besättningarna så effektivt som möjligt skyddas mot blåtunga, en djursjukdom på OIE:s lista och bilagan till beslut 90/424/EEG.

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 ska stödet delvis kompensera inkomstförluster till följd av karantänstvång, som bayeriska nötköttsproducenter åsamkas i erkänt BHV1-fria regioner (bayeriska regioner enligt bilaga II till beslut 2004/558/EG), på grundval av kommissionens beslut av den 15 juli 2004 om genomförande av rådets direktiv 64/432/EEG när det gäller tilläggsgarantier avseende infektiös bovin rhinotrakeit i samband med handeln med nötkreatur inom gemenskapen och godkännande av de utrotningsprogram som vissa medlemsstater lagt fram (2004/558/EG). Därigenom ska karantänsåtgärdernas effektivität ökas och säkerställas att de erkänt BHV1-fria regionerna är BHV1-fria. BHV1 är en djursjukdom på OIE:s lista som orsakar stora skador inom jordbruket och som konsekvent bekämpas i Bayern.

Stödmottagarna är små och medelstora företag i den mening som avses i förordning (EG) nr 1857/2006.

Stödet täcker inte kostnaderna för åtgärder som jordbruksföretagen själva ska bära enligt gemenskapslagstiftningen.

Stödet enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006 kommer inte att beviljas som direkta betalningar till jordbruksföretagen utan i form av subventionerade tjänster. Bayerns djursjukdomskassa kommer att svara för kostnaderna för tjänsterna och betala tjänsteleverantörerna. Bruttostödnivån kommer inte att överskrida 100 %. Tjänsterna handlar om kostnader för inköp av blåtungevaccin.

Stödet enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1857/2006 syftar till att kompensera inkomstförluster till följd av karantänstvång med anledning av BHV1, en djursjukdom. Även här uppgår bruttostödnivån till högst 100 %.

Berörd(a) sektor(er): Uppfödare av nötkreatur och får (jordbruksföretag) i Bayern.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-post: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-post: info@btsk.de

Webbplats: För rättsliga grunder:

Djursjukdomslagen:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Lag om tillämpningen av djursjukdomslagstiftning:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Stadga om bidrag från Bayerns djursjukdomskassa (bidragsstadga):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

För stödordningen:

Stadga om bidrag från Bayerns djursjukdomskassa (bidragsstadga, version tre):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: XA 52/10

Medlemsstat: Tyskland

Region: Brandenburg

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Rättslig grund: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Det totala stödet ska uppgå till 350 000 EUR per år (finansieras genom uppfödarnas och delstatens bidrag till delstaten Brandenburgs djursjukdomskassa).

Högsta tillåtna stödnivå: 100 % av kostnaderna för vaccin.

Den högsta tillåtna stödnivån på 100 % ska inte överskridas. Inga direktutbetalningar ska göras till djurägarna utan tjänsteleverantörernas kostnader ska subventioneras.

Datum för genomförande: Fr.o.m. den 1 mars 2010 då mottagningsbevis erhållits från Europeiska kommissionen enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1857/2008.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: T.o.m. 31 december 2013.

Stödets syfte: Undantaget grundas på artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1857/2006.

Åtgärdens syfte är att kompensera vaccinkostnaderna för vaccination av nötkreatur, får och getter mot blåtungevirus av serotyp 8.

Stödet ska inte ges i form av direkta kontantutbetalningar utan genom bidrag till tjänster.

Det framhålls särskilt att artikel 10.6–8 i förordning (EG) 1857/2006 ska följas.

Åtgärden avser förebyggande av blåtunga och är därför förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk, djurhållning.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-post: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-post: info@tsk-BB.de

Webbplats:

| — | Djursjukdomslagen:
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Djursjukdomslagen:

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Lag om tillämpningen av Brandenburgs djursjukdomslag (AGTierSGBbg):
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Lag om tillämpningen av Brandenburgs djursjukdomslag (AGTierSGBbg):

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Dekret från ministeriet för miljö och konsumentskydd om stöd för vaccinationer mot blåtunga av serotyp 8 under 2010 (offentliggjort i Brandenburgs officiella tidning):
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Dekret från ministeriet för miljö och konsumentskydd om stöd för vaccinationer mot blåtunga av serotyp 8 under 2010 (offentliggjort i Brandenburgs officiella tidning):

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Övriga upplysningar: —

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 6.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/13

---

STATLIGT STÖD – SLOVAKIEN

Statligt stöd C 5/10 (f.d. NN 48/09 och N 485/09) – Statligt lån till Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget

(Text av betydelse för EES)

2010/C 117/04

Genom den skrivelse, daterad den 24 februari 2010, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Slovakien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget (1) avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd avseende vilket kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Republiken Slovakien. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

FÖRFARANDE

Den 21 april 2009 tog kommissionen emot ett klagomål från en tredje part rörande ett lån på 166 miljoner EUR som de slovakiska myndigheterna hade beviljat Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) den 6 april 2009 genom regeringsdekret nr 173 av den 4 mars 2009 (2). Efter kontakter mellan kommissionen och de slovakiska myndigheterna bekräftade de slovakiska myndigheterna existensen av lånet. De hävdade att det hade beviljats på marknadsvillkor och därför inte utgör statligt stöd. I enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anmälde de slovakiska myndigheterna åtgärden den 10 augusti 2009 för att skapa klarhet angående rättsläget.

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

Lånet har en löptid på tio år och de första två åren är amorteringsfria. Räntesatsen på lånet fastställdes till 6 månaders Euribor (Euro Interbank Offered Rate) plus en marginal på 3,2 % som räknades ut på grundval av det faktiska antalet dagar /360. Lånet var avsett för att finansiera löner och andra därtill hörande personalkostnader, avgifter för användning av järnvägsinfrastruktur och finansiella avgifter.

BEDÖMNING

I frågan om åtgärdens stödkaraktär hyser kommissionen tvivel huruvida den slovakiska staten, när den beviljat ZSSK Cargo detta lån, har agerat som en försiktig investerare med en strukturell, övergripande eller sektoriell politik och vägledd av ett längre lönsamhetsperspektiv. Kommissionen betvivlar därför att den berörda åtgärden inte ger ZSSK Cargo en ekonomisk fördel som företaget inte hade haft under normala marknadsförhållanden, och följaktligen, att åtgärden inte innehåller inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionens bedömning grundas på företagets ekonomiska situation och på villkoren och omständigheterna i samband med att lånet beviljades.

Kommissionen betvivlar också att åtgärden är förenlig med den inre marknaden. Kommissionen har bedömt lånet mot bakgrund av artikel 107.3 b och c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i synnerhet den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (3), gemenskapens riktlinjer för undsättnings- och omstruktureringsstöd till företag i svårigheter (4) och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till järnvägsföretag (5). Mot bakgrund av sin bedömning och på grundval av tillgängliga uppgifter hyser kommissionen tvivel huruvida åtgärden kan betraktas som förenlig med den inre marknaden enligt ovannämnda riktlinjer.

SKRIVELSEN

”Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.” |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av respektive artikel 107 och 108. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  EUT C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  EUT C 184, 22.7.2008, s. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 117/05

| 1. | Kommissionen mottog den 28 april 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Syngenta Crop Protection AG (Syngenta CP, Schweiz), som tillhör koncernen Syngenta AG (Schweiz), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över en del av Monsanto Companys (Monsanto, Förenta staterna) tillgångar som rör Monsantos globala verksamhet med solrosfröhybrider (Monsanto's sunflower seed business) genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 april 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Syngenta Crop Protection AG (Syngenta CP, Schweiz), som tillhör koncernen Syngenta AG (Schweiz), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över en del av Monsanto Companys (Monsanto, Förenta staterna) tillgångar som rör Monsantos globala verksamhet med solrosfröhybrider (Monsanto's sunflower seed business) genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Syngenta CP: Verksamt inom jordbruksnäringen. Företaget utvecklar, producerar och säljer jordbrukskemikalier, särskilt växtskydds- medel, och frö, bland andra solrosfrö, samt solrosfröbehandlingar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Syngenta CP: Verksamt inom jordbruksnäringen. Företaget utvecklar, producerar och säljer jordbrukskemikalier, särskilt växtskydds- medel, och frö, bland andra solrosfrö, samt solrosfröbehandlingar,

| — | Monsanto's sunflower seed business: Består av tillgångar som rör Monsantos globala verksamhet med solrosfrö- hydbrider. |
| --- | --- |

—

Monsanto's sunflower seed business: Består av tillgångar som rör Monsantos globala verksamhet med solrosfrö- hydbrider.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---