# Euroopa Liidu C 67E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.067.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 67E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide18. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.067.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 67E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide18. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. veebruari 2009 |
| 2010/C 067E/01 | Euroopa põlisloodusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa põlislooduse kohta (2008/2210(INI)) | 1 |
| 2010/C 067E/02 | Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kavaEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmava kava kohta (2008/2134(INI)) | 5 |
| 2010/C 067E/03 | Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks EuroopasEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon kommertskasutusele eelnevate hangete kohta: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas (2008/2139(INI)) | 10 |
| 2010/C 067E/04 | Teine strateegiline energiaülevaadeEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon teise strateegilise energiaülevaate kohta (2008/2239(INI)) | 16 |
| 2010/C 067E/05 | Soopõhine võrdne kohtlemine ja põlvkondadevaheline solidaarsusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2008/2118(INI)) | 31 |
| 2010/C 067E/06 | Laste seksuaalne ekspluateerimine ja lapsporno vastu võitlemineEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta soovitus nõukogule laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (2008/2144(INI)) | 38 |
| 2010/C 067E/07 | Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamise kohta | 42 |
| | Kolmapäev, 4. veebruari 2009 |
| 2010/C 067E/08 | 2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaksEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon 2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks kohta (2008/2105(INI)) | 44 |
| A LISA | 82 |
| B LISA | 84 |
| 2010/C 067E/09 | Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abilEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon energiatõhususe parandamise kohta info- ja sidetehnoloogia abil | 85 |
| 2010/C 067E/10 | Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmine ja ümberasustamineEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmise ja ümberasustamise kohta | 91 |
| | Neljapäev, 5. veebruari 2009. |
| 2010/C 067E/11 | Direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) rakendamine Euroopa Liidus: kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni külastused ajavahemikul 2005-2008Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtu miinimumnõudeid käsitleva direktiivi 2003/9/EÜ rakendamise kohta Euroopa Liidus kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajavahemikul 2005–2008 toimunud külastuste põhjal (2008/2235(INI)) | 94 |
| 2010/C 067E/12 | Euroopa VKEde rolli suurendamine rahvusvahelises kaubandusesEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (2008/2205(INI)) | 101 |
| 2010/C 067E/13 | Rahvusvaheline kaubandus ja internetEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja interneti kohta (2008/2204(INI)) | 112 |
| 2010/C 067E/14 | Majanduspartnerluslepingute mõju arenguleEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (2008/2170(INI)) | 120 |
| 2010/C 067E/15 | KosovoEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Kosovos | 126 |
| 2010/C 067E/16 | Kaubandus- ja majandussuhted HiinagaEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (2008/2171(INI)) | 132 |
| 2010/C 067E/17 | Olukord Sri LankalEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Sri Lanka kohta | 141 |
| 2010/C 067E/18 | Birma pagulaste olukord TaisEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Birma pagulaste olukorra kohta Tais | 144 |
| 2010/C 067E/19 | Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumineEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumise kohta | 146 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009

2010/C 067E/01

Euroopa põlisloodusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa põlislooduse kohta (2008/2210(INI))

1

2010/C 067E/02

Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kavaEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmava kava kohta (2008/2134(INI))

5

2010/C 067E/03

Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks EuroopasEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon kommertskasutusele eelnevate hangete kohta: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas (2008/2139(INI))

10

2010/C 067E/04

Teine strateegiline energiaülevaadeEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon teise strateegilise energiaülevaate kohta (2008/2239(INI))

16

2010/C 067E/05

Soopõhine võrdne kohtlemine ja põlvkondadevaheline solidaarsusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2008/2118(INI))

31

2010/C 067E/06

Laste seksuaalne ekspluateerimine ja lapsporno vastu võitlemineEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta soovitus nõukogule laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (2008/2144(INI))

38

2010/C 067E/07

Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamineEuroopa Parlamendi deklaratsioon Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamise kohta

42

Kolmapäev, 4. veebruari 2009

2010/C 067E/08

2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaksEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon 2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks kohta (2008/2105(INI))

44

A LISA

82

B LISA

84

2010/C 067E/09

Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abilEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon energiatõhususe parandamise kohta info- ja sidetehnoloogia abil

85

2010/C 067E/10

Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmine ja ümberasustamineEuroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmise ja ümberasustamise kohta

91

Neljapäev, 5. veebruari 2009.

2010/C 067E/11

Direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) rakendamine Euroopa Liidus: kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni külastused ajavahemikul 2005-2008Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtu miinimumnõudeid käsitleva direktiivi 2003/9/EÜ rakendamise kohta Euroopa Liidus kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajavahemikul 2005–2008 toimunud külastuste põhjal (2008/2235(INI))

94

2010/C 067E/12

Euroopa VKEde rolli suurendamine rahvusvahelises kaubandusesEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (2008/2205(INI))

101

2010/C 067E/13

Rahvusvaheline kaubandus ja internetEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja interneti kohta (2008/2204(INI))

112

2010/C 067E/14

Majanduspartnerluslepingute mõju arenguleEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (2008/2170(INI))

120

2010/C 067E/15

KosovoEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Kosovos

126

2010/C 067E/16

Kaubandus- ja majandussuhted HiinagaEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (2008/2171(INI))

132

2010/C 067E/17

Olukord Sri LankalEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Sri Lanka kohta

141

2010/C 067E/18

Birma pagulaste olukord TaisEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Birma pagulaste olukorra kohta Tais

144

2010/C 067E/19

Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumineEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumise kohta

146

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. veebruari 2009. |
| 2010/C 067E/20 | Miloslav Randsdorfi puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2176(IMM)) | 148 |

II   Teatised

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009.

2010/C 067E/20

Miloslav Randsdorfi puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2176(IMM))

148

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. veebruari 2009. |
| 2010/C 067E/21 | EÜ ja Ameerika Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS)) | 149 |
| 2010/C 067E/22 | EÜ ja Venemaa vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS)) | 150 |
| | Kolmapäev, 4. veebruari 2009 |
| 2010/C 067E/23 | Karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele ***IEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD)) | 151 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded | 151 |
| | Neljapäev, 5. veebruari 2009. |
| 2010/C 067E/24 | Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides *Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS)) | 152 |
| 2010/C 067E/25 | Sööda turuleviimine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus sööda turuleviimise ja kasutamise kohta (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD)) | 155 |
| P6_TC1-COD(2008)0050Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1831/2003 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 79/373/EMÜ, 80/511/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ ning otsus 2004/217/EÜ | 155 |
| LISA | 156 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009.

2010/C 067E/21

EÜ ja Ameerika Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

149

2010/C 067E/22

EÜ ja Venemaa vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

150

Kolmapäev, 4. veebruari 2009

2010/C 067E/23

Karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele ***IEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

151

P6_TC1-COD(2007)0094Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded

151

Neljapäev, 5. veebruari 2009.

2010/C 067E/24

Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides *Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

152

2010/C 067E/25

Sööda turuleviimine ja kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus sööda turuleviimise ja kasutamise kohta (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

155

P6_TC1-COD(2008)0050Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1831/2003 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 79/373/EMÜ, 80/511/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ ning otsus 2004/217/EÜ

155

LISA

156

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/1

---

Euroopa põlisloodus

P6_TA(2009)0034

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa põlislooduse kohta (2008/2210(INI))

(2010/C 67 E/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (1) (linnukaitse direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (1) (linnukaitse direktiiv);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) (elupaikade direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) (elupaikade direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu erikaitsealade ökoloogilist võrgustikku, mis loodi kahe eelmainitud direktiiviga ning mida kutsutakse Natura 2000 võrgustikuks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu erikaitsealade ökoloogilist võrgustikku, mis loodi kahe eelmainitud direktiiviga ning mida kutsutakse Natura 2000 võrgustikuks;

| — | võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi üheksanda istungi tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi üheksanda istungi tulemusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) raportit nr 3/2008 „Euroopa metsad ning ökosüsteemide olukord ja säästev kasutamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) raportit nr 3/2008 „Euroopa metsad ning ökosüsteemide olukord ja säästev kasutamine”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0478/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0478/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa järelejäänud põlisloodusalade tõhus kaitse ja vajaduse korral taastamine on hädavajalik bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks 2010. aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa järelejäänud põlisloodusalade tõhus kaitse ja vajaduse korral taastamine on hädavajalik bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks 2010. aastaks;

| B. | arvestades, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks ei saavutata ning juba on tunda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemi teenuste halvenemise negatiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks ei saavutata ning juba on tunda bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemi teenuste halvenemise negatiivset sotsiaalset ja majanduslikku mõju;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit peaks toetuma senistele saavutustele nagu Natura 2000 ning töötama välja bioloogilise mitmekesisuse oluliselt tugevdatud ja ambitsioonika uue poliitilise raamistiku 2010. aasta järgseks ajaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit peaks toetuma senistele saavutustele nagu Natura 2000 ning töötama välja bioloogilise mitmekesisuse oluliselt tugevdatud ja ambitsioonika uue poliitilise raamistiku 2010. aasta järgseks ajaks;

| D. | arvestades, et linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiiviga nähakse ette kindel ja töötav raamistik looduse, sealhulgas põlisloodusalade kaitseks kahjulike tegevuste eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiiviga nähakse ette kindel ja töötav raamistik looduse, sealhulgas põlisloodusalade kaitseks kahjulike tegevuste eest;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu bioloogilise mitmekesisuse poliitika ning linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi eesmärke ei ole ikka veel korralikult integreeritud eri poliitikavaldkondadesse, nagu põllumajandus, regionaalareng, energia või transport; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu bioloogilise mitmekesisuse poliitika ning linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi eesmärke ei ole ikka veel korralikult integreeritud eri poliitikavaldkondadesse, nagu põllumajandus, regionaalareng, energia või transport;

| F. | arvestades, et paljud põlisloodusalad toimivad oluliste süsinikuvarudena, mille kaitsmine on oluline nii bioloogilise mitmekesisuse kui ka kliimakaitse seisukohast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud põlisloodusalad toimivad oluliste süsinikuvarudena, mille kaitsmine on oluline nii bioloogilise mitmekesisuse kui ka kliimakaitse seisukohast;

| G. | arvestades, et sissetungivate võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele kujutab endast eriti tõsist ohtu põlisloodusaladele, kus ei ole võimalik sissetungivaid liike varakult avastada ning kus võib tekkida märkimisväärseid ökoloogilisi ja majanduslikke kahjustusi, enne kui saab midagi ette võtta, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sissetungivate võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele kujutab endast eriti tõsist ohtu põlisloodusaladele, kus ei ole võimalik sissetungivaid liike varakult avastada ning kus võib tekkida märkimisväärseid ökoloogilisi ja majanduslikke kahjustusi, enne kui saab midagi ette võtta,

Määratlemine ja kaardistamine

| 1. | kutsub komisjoni üles põlisloodust määratlema; määratlus peaks hõlmama selliseid aspekte nagu ökosüsteemi teenused, kaitseväärtus, kliimamuutus ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles põlisloodust määratlema; määratlus peaks hõlmama selliseid aspekte nagu ökosüsteemi teenused, kaitseväärtus, kliimamuutus ja säästev kasutamine;

| 2. | kutsub komisjoni üles volitama Euroopa Keskkonnaagentuuri ja muid asjakohaseid ELi ametiasutusi kaardistama Euroopa järelejäänud põlisloodusalasid, et selgitada välja veel puutumatute alade praegune jaotus, ulatus ja nende bioloogilise mitmekesisuse tase ning minimaalse inimtegevusega alad (alad on jagatud põhilistesse elupaigatüüpidesse: metsa-, magevee- ja merealad); |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles volitama Euroopa Keskkonnaagentuuri ja muid asjakohaseid ELi ametiasutusi kaardistama Euroopa järelejäänud põlisloodusalasid, et selgitada välja veel puutumatute alade praegune jaotus, ulatus ja nende bioloogilise mitmekesisuse tase ning minimaalse inimtegevusega alad (alad on jagatud põhilistesse elupaigatüüpidesse: metsa-, magevee- ja merealad);

| 3. | kutsub komisjoni üles korraldama uurimust põlislooduse kaitse tähtsuse ja kasu kohta; uurimus peaks eelkõige käsitlema ökosüsteemi teenuste küsimusi, bioloogilise mitmekesisuse taset põlisloodusaladel, kliimamuutustega kohanemist ja säästvat loodusturismi; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles korraldama uurimust põlislooduse kaitse tähtsuse ja kasu kohta; uurimus peaks eelkõige käsitlema ökosüsteemi teenuste küsimusi, bioloogilise mitmekesisuse taset põlisloodusaladel, kliimamuutustega kohanemist ja säästvat loodusturismi;

Põlisloodusalade arendamine

| 4. | kutsub komisjoni üles kooskõlas linnukaitse ja elupaikade direktiividega töötama välja ELi põlislooduse strateegiat, milles järgitakse ökosüsteemile suunatud lähenemisviisi, tehakse kindlaks ohustatud liigid ja biotoobid ning pannakse paika prioriteedid; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles kooskõlas linnukaitse ja elupaikade direktiividega töötama välja ELi põlislooduse strateegiat, milles järgitakse ökosüsteemile suunatud lähenemisviisi, tehakse kindlaks ohustatud liigid ja biotoobid ning pannakse paika prioriteedid;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põlisloodusalasid arendama; rõhutab vajadust anda eritoetust, et vähendada killustatust, hoolikalt hallata alade uuesti metsikuks muutmist, töötada välja hüvitusmehhanismid ja -programmid, tõsta teadlikkust, suurendada mõistmist ning lülitada põlisloodusega seotud kontseptsioonid, nagu loomulikult kulgevate protsesside osatähtsus ning nendest protsessidest tulenevad struktuurielemendid, soodsa kaitsestaatuse järelevalvesse ja mõõtmisesse; on arvamusel, et seda tööd tuleks teha koostöös kohaliku elanikkonna ja muude sidusrühmadega; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põlisloodusalasid arendama; rõhutab vajadust anda eritoetust, et vähendada killustatust, hoolikalt hallata alade uuesti metsikuks muutmist, töötada välja hüvitusmehhanismid ja -programmid, tõsta teadlikkust, suurendada mõistmist ning lülitada põlisloodusega seotud kontseptsioonid, nagu loomulikult kulgevate protsesside osatähtsus ning nendest protsessidest tulenevad struktuurielemendid, soodsa kaitsestaatuse järelevalvesse ja mõõtmisesse; on arvamusel, et seda tööd tuleks teha koostöös kohaliku elanikkonna ja muude sidusrühmadega;

Edendamine

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd kohalike valitsusväliste organisatsioonide, sidusrühmade ja kohaliku elanikkonnaga, et propageerida põlislooduse tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd kohalike valitsusväliste organisatsioonide, sidusrühmade ja kohaliku elanikkonnaga, et propageerida põlislooduse tähtsust;

| 7. | kutsub liikmesriike üles käivitama ja toetama teabekampaaniaid, et tõsta üldsuse teadlikkust põlisloodusest ja selle olulisusest ning kujundada arusaama, et bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist saab ühitada majanduskasvu ja töökohtade loomisega; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles käivitama ja toetama teabekampaaniaid, et tõsta üldsuse teadlikkust põlisloodusest ja selle olulisusest ning kujundada arusaama, et bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist saab ühitada majanduskasvu ja töökohtade loomisega;

| 8. | kutsub liikmesriike üles jagama häid tavasid ja saadud kogemusi seoses põlisloodusaladega ning kutsuma sel eesmärgil kokku Euroopa peamised eksperdid, et uurida põlislooduse kontseptsiooni Euroopa Liidus ja võtta põlislooduse teema ELi päevakorda; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles jagama häid tavasid ja saadud kogemusi seoses põlisloodusaladega ning kutsuma sel eesmärgil kokku Euroopa peamised eksperdid, et uurida põlislooduse kontseptsiooni Euroopa Liidus ja võtta põlislooduse teema ELi päevakorda;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, pidades silmas põhjalikult dokumenteeritud kahju, mida turism on osale Euroopa kõige väärtuslikumale looduspärandile põhjustanud ja jätkuvalt põhjustab, et isegi kui seatakse eesmärgiks tutvustada külastajatele elupaiku ja elusloodust põlisloodusaladel, rakendatakse turismi ülima ettevaatlikkusega ning kasutatakse täielikult ära nii Euroopas kui ka mujal saadud kogemusi turismi mõju minimeerimise kohta ning vajaduse korral viidatakse elupaikade direktiivi artiklile 6; tuleks kaaluda mudeleid, mille puhul suuremale osale põlisloodusalast on juurdepääs suletud (väljaspool lubatud teadusuuringuid), aga piiratud osa on avatud kõrgekvaliteedilisele säästvale turismile, mis põhineb põlislooduse kogemusel ja millest kohalikud kogukonnad saavad majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, pidades silmas põhjalikult dokumenteeritud kahju, mida turism on osale Euroopa kõige väärtuslikumale looduspärandile põhjustanud ja jätkuvalt põhjustab, et isegi kui seatakse eesmärgiks tutvustada külastajatele elupaiku ja elusloodust põlisloodusaladel, rakendatakse turismi ülima ettevaatlikkusega ning kasutatakse täielikult ära nii Euroopas kui ka mujal saadud kogemusi turismi mõju minimeerimise kohta ning vajaduse korral viidatakse elupaikade direktiivi artiklile 6; tuleks kaaluda mudeleid, mille puhul suuremale osale põlisloodusalast on juurdepääs suletud (väljaspool lubatud teadusuuringuid), aga piiratud osa on avatud kõrgekvaliteedilisele säästvale turismile, mis põhineb põlislooduse kogemusel ja millest kohalikud kogukonnad saavad majanduslikku kasu;

Parem kaitse

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama erilist tähelepanu põlisloodusalade tõhusamale kaitsele; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama erilist tähelepanu põlisloodusalade tõhusamale kaitsele;

| 11. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks otsesed ohud, mis on seotud põlisloodusaladega; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks otsesed ohud, mis on seotud põlisloodusaladega;

| 12. | kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohased soovitused, mis annavad liikmesriikidele parimate lähenemisviiside juhiseid, et tagada looduslike elupaikade kaitse; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohased soovitused, mis annavad liikmesriikidele parimate lähenemisviiside juhiseid, et tagada looduslike elupaikade kaitse;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põlisloodusalade kaitseks rakendama linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi, veepoliitika raamdirektiivi (3) ning merestrateegia raamdirektiivi (4) tõhusamalt ja järjepidevamalt ning parema rahastamisega, et vältida nende alade hävinemist kahjuliku, mittesäästva arengu tagajärjel; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles põlisloodusalade kaitseks rakendama linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi, veepoliitika raamdirektiivi (3) ning merestrateegia raamdirektiivi (4) tõhusamalt ja järjepidevamalt ning parema rahastamisega, et vältida nende alade hävinemist kahjuliku, mittesäästva arengu tagajärjel;

| 14. | kiidab heaks linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi läbivaatamise eesmärgiga muuta neid vajaduse korral, et paremini kaitsta ohustatud liike ja biotoope; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks linnukaitse direktiivi ja elupaikade direktiivi läbivaatamise eesmärgiga muuta neid vajaduse korral, et paremini kaitsta ohustatud liike ja biotoope;

| 15. | kutsub komisjoni üles kiitma heaks algatust Wild Europe, millega nähakse ette partnerluse loomine mitme looduskaitseorganisatsiooni, sealhulgas Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN), IUCNi Maailma Kaitsealade Komisjoni (WCPA), Maailma Looduse Fondi (WWF), organisatsiooni Birdlife International ja PAN-parkide vahel ning millel on suur huvi metsikute alade või peaaegu metsikute alade vastu; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles kiitma heaks algatust Wild Europe, millega nähakse ette partnerluse loomine mitme looduskaitseorganisatsiooni, sealhulgas Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN), IUCNi Maailma Kaitsealade Komisjoni (WCPA), Maailma Looduse Fondi (WWF), organisatsiooni Birdlife International ja PAN-parkide vahel ning millel on suur huvi metsikute alade või peaaegu metsikute alade vastu;

Põlisloodus ja Natura 2000

| 16. | kutsub komisjoni üles töötama koostöös sidusrühmadega välja suunised selle kohta, kuidas põlisloodusalasid Natura 2000 võrgustiku raames kaitsta, hallata, säästvalt kasutada, kontrollida ja rahastada, eriti seoses eesseisvate raskustega, nagu kliimamuutus, ebaseaduslik metsaraie ning suurenev nõudlus kaupade järele; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles töötama koostöös sidusrühmadega välja suunised selle kohta, kuidas põlisloodusalasid Natura 2000 võrgustiku raames kaitsta, hallata, säästvalt kasutada, kontrollida ja rahastada, eriti seoses eesseisvate raskustega, nagu kliimamuutus, ebaseaduslik metsaraie ning suurenev nõudlus kaupade järele;

| 17. | on väga mures ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitika pärast, kuna puuduvad rahalised vahendid Natura 2000 võrgustiku haldamiseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles valmistama ette ühenduse kaasrahastamist alade haldamiseks liikmesriikides, nagu on ette nähtud elupaikade direktiivis; |
| --- | --- |

17.

on väga mures ELi bioloogilise mitmekesisuse poliitika pärast, kuna puuduvad rahalised vahendid Natura 2000 võrgustiku haldamiseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles valmistama ette ühenduse kaasrahastamist alade haldamiseks liikmesriikides, nagu on ette nähtud elupaikade direktiivis;

| 18. | kutsub komisjoni üles andma Natura 2000 võrgustiku raames põlisloodusaladele eristaatust ja neid rangemalt kaitsma; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles andma Natura 2000 võrgustiku raames põlisloodusaladele eristaatust ja neid rangemalt kaitsma;

| 19. | on arvamusel, et maaelu arengu poliitikat ja keskkonnakaitse integreerimist ELi põllumajandussektorisse tuleb tugevdada; on sellegipoolest seisukohal, et maaelu arengu fondist ei piisa, et rahastada bioloogilise mitmekesisuse ja põlislooduse kaitsmist, arvestades fondi ressursse, kavu ja asjatundlikkust; |
| --- | --- |

19.

on arvamusel, et maaelu arengu poliitikat ja keskkonnakaitse integreerimist ELi põllumajandussektorisse tuleb tugevdada; on sellegipoolest seisukohal, et maaelu arengu fondist ei piisa, et rahastada bioloogilise mitmekesisuse ja põlislooduse kaitsmist, arvestades fondi ressursse, kavu ja asjatundlikkust;

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama, et Natura 2000 võrgustikku tugevdatakse veelgi, et sellest saaks ühtne ja toimiv ökoloogiline võrgustik, milles põlisloodusaladel on keskne koht; rõhutab vajadust ühtsema poliitika järele eelkõige sellistes valdkondades nagu ühine põllumajanduspoliitika, transport, energia ja eelarve, et mitte kahjustada Natura 2000 kaitse-eesmärke; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tagama, et Natura 2000 võrgustikku tugevdatakse veelgi, et sellest saaks ühtne ja toimiv ökoloogiline võrgustik, milles põlisloodusaladel on keskne koht; rõhutab vajadust ühtsema poliitika järele eelkõige sellistes valdkondades nagu ühine põllumajanduspoliitika, transport, energia ja eelarve, et mitte kahjustada Natura 2000 kaitse-eesmärke;

Sissetungivad võõrliigid

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et töötada välja sissetungivaid võõrliike käsitlev kindel õigusraamistik, mis hõlmab nii kõnealuste liikide avaldatavat ökoloogilist ja majanduslikku mõju kui ka põlisloodusalade erilist haavatavust sellise ohu korral; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et töötada välja sissetungivaid võõrliike käsitlev kindel õigusraamistik, mis hõlmab nii kõnealuste liikide avaldatavat ökoloogilist ja majanduslikku mõju kui ka põlisloodusalade erilist haavatavust sellise ohu korral;

Põlisloodus ja kliimamuutus

| 22. | kutsub komisjoni üles kontrollima ja hindama kliimamuutuse mõju põlisloodusele; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles kontrollima ja hindama kliimamuutuse mõju põlisloodusele;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama põlislooduse kaitset üheks prioriteediks kliimamuutuse strateegias; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama põlislooduse kaitset üheks prioriteediks kliimamuutuse strateegias;

| 24. | kutsub komisjoni seoses kliimamuutusega üles tegema uuringuid ning andma suuniseid selle kohta, millal ja kuidas saab inimtegevuse abil toetada põlislooduse säilitamist; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni seoses kliimamuutusega üles tegema uuringuid ning andma suuniseid selle kohta, millal ja kuidas saab inimtegevuse abil toetada põlislooduse säilitamist;

*

- *

| 25. | avaldab tugevat toetust põlisloodusega seotud poliitikate ja meetmete tugevdamisele; |
| --- | --- |

25.

avaldab tugevat toetust põlisloodusega seotud poliitikate ja meetmete tugevdamisele;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

(2)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/5

---

Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kava

P6_TA(2009)0036

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmava kava kohta (2008/2134(INI))

(2010/C 67 E/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2007. aasta teatist „Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kava” (KOM(2007)0869); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2007. aasta teatist „Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kava” (KOM(2007)0869);

| — | võttes arvesse 25. juuni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja säästvust (KOM(2008)0388); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja säästvust (KOM(2008)0388);

| — | võttes arvesse 25. juuni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/23/EÜ (KOM(2008)0390); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuni 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/23/EÜ (KOM(2008)0390);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (5) (EASA määrus); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet (5) (EASA määrus);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (6) (teenindusaegade jaotamise määrus); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (6) (teenindusaegade jaotamise määrus);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 375/2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 375/2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 376/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 376/2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (8);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (9);

| — | võttes arvesse kulutõhusate väikeõhusõidukite (CESAR) projekti, mida rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kulutõhusate väikeõhusõidukite (CESAR) projekti, mida rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi alusel;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtne Euroopa taevas II: säästvama ja paremini toimiva lennunduse suunas” (KOM(2008)0389); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtne Euroopa taevas II: säästvama ja paremini toimiva lennunduse suunas” (KOM(2008)0389);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava” (KOM(2006)0819); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava” (KOM(2006)0819);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) kohaldamise kohta (muudetud)” (KOM(2008)0227); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Nõukogu määruse (EMÜ) nr 95/93 (ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta) kohaldamise kohta (muudetud)” (KOM(2008)0227);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. märtsi 2007. aasta teatist „Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimise projekti eduaruanne” (KOM(2007)0103); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. märtsi 2007. aasta teatist „Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) elluviimise projekti eduaruanne” (KOM(2007)0103);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0501/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0501/2008),

| A. | arvestades, et üld- ja teenistusliku lennunduse alla kuuluvad mitmesugused õhusõidukitega seotud tegevused; arvestades, et see termin hõlmab kogu tsiviillennundustegevust, samuti nõude- või tasustatud tsiviillennutranspordiga seotud tegevust, välja arvatud äriline lennutransport; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üld- ja teenistusliku lennunduse alla kuuluvad mitmesugused õhusõidukitega seotud tegevused; arvestades, et see termin hõlmab kogu tsiviillennundustegevust, samuti nõude- või tasustatud tsiviillennutranspordiga seotud tegevust, välja arvatud äriline lennutransport;

| B. | arvestades, et selle sektori alla kuuluvad ka väga mitmesugused kõrge väärtusega tegevused, nagu spetsiaalsed õhutööd (aerokartograafia, põllumajanduslikud lennud, tuletõrje, liiklusseire), õhutreeningud ja harrastuslennud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle sektori alla kuuluvad ka väga mitmesugused kõrge väärtusega tegevused, nagu spetsiaalsed õhutööd (aerokartograafia, põllumajanduslikud lennud, tuletõrje, liiklusseire), õhutreeningud ja harrastuslennud;

| C. | arvestades, et andmeid ja statistilist teavet üld- ja teenistusliku lennunduse kohta on praegu ebapiisavalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et andmeid ja statistilist teavet üld- ja teenistusliku lennunduse kohta on praegu ebapiisavalt;

| D. | arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus on Euroopas tsiviillennunduse kõige kiiremini kasvav sektor; arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus täiendab kommertslennuettevõtjate pakutavat alalist lennutransporti ning toob sellega teatud sotsiaalset ja majanduslikku kasu, näiteks suurendades kodanike liikuvust, ettevõtete tootlikkust ja piirkondlikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus on Euroopas tsiviillennunduse kõige kiiremini kasvav sektor; arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus täiendab kommertslennuettevõtjate pakutavat alalist lennutransporti ning toob sellega teatud sotsiaalset ja majanduslikku kasu, näiteks suurendades kodanike liikuvust, ettevõtete tootlikkust ja piirkondlikku ühtekuuluvust;

| E. | arvestades, et üld- ja teenistusliku lennunduse majanduslik tähtsus kasvab, eriti Euroopa töötleva tööstuse jaoks, mis on oma turuosa maailmaturul pidevalt suurendanud ning millel on märkimisväärselt potentsiaali edasiseks kasvuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üld- ja teenistusliku lennunduse majanduslik tähtsus kasvab, eriti Euroopa töötleva tööstuse jaoks, mis on oma turuosa maailmaturul pidevalt suurendanud ning millel on märkimisväärselt potentsiaali edasiseks kasvuks;

| F. | arvestades, et ELi lennunduspoliitika on tavaliselt keskendunud ärilisele lennutranspordile, pööramata piisavalt tähelepanu üld- ja teenistusliku lennunduse kasvavale mõjule; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi lennunduspoliitika on tavaliselt keskendunud ärilisele lennutranspordile, pööramata piisavalt tähelepanu üld- ja teenistusliku lennunduse kasvavale mõjule;

| G. | arvestades, et ülimalt keerukate äriotstarbeliste õhusõidukite tegevuse reguleerimiseks mõeldud eeskirjad võivad tuua kaasa ebaproportsionaalse finants- ja regulatiivkoormuse väikeste eralennukite kasutajatele; arvestades, et seepärast on kõikidele ühe mõõdupuuga lähenemine ja ühetaoline eeskirjade jõustamine eri lennundussektorites osutunud teatud aspektides ebakohaseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülimalt keerukate äriotstarbeliste õhusõidukite tegevuse reguleerimiseks mõeldud eeskirjad võivad tuua kaasa ebaproportsionaalse finants- ja regulatiivkoormuse väikeste eralennukite kasutajatele; arvestades, et seepärast on kõikidele ühe mõõdupuuga lähenemine ja ühetaoline eeskirjade jõustamine eri lennundussektorites osutunud teatud aspektides ebakohaseks;

| H. | arvestades, et juurdepääs õhuruumile ja lennuväljadele on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks võtmeküsimus, kuna nõudluse ja läbilaskevõime vahel on üha suurenev lõhe; arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus konkureerib juurdepääsu saamiseks õhuruumile ja lennuväljadele üha laiema lennundustööstusega, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et juurdepääs õhuruumile ja lennuväljadele on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks võtmeküsimus, kuna nõudluse ja läbilaskevõime vahel on üha suurenev lõhe; arvestades, et üld- ja teenistuslik lennundus konkureerib juurdepääsu saamiseks õhuruumile ja lennuväljadele üha laiema lennundustööstusega,

| 1. | tervitab üldjoontes komisjoni teatist üld- ja teenistusliku lennunduse kohta, kuna selles esitatakse kõnealust sektorit mõjutavate probleemide põhjalik analüüs ning määratletakse mitmed sobivad lähenemisviisid sektori erivajadustega tegelemiseks pideva dialoogi raamistikus kõikide sidusrühmadega; |
| --- | --- |

1.

tervitab üldjoontes komisjoni teatist üld- ja teenistusliku lennunduse kohta, kuna selles esitatakse kõnealust sektorit mõjutavate probleemide põhjalik analüüs ning määratletakse mitmed sobivad lähenemisviisid sektori erivajadustega tegelemiseks pideva dialoogi raamistikus kõikide sidusrühmadega;

Proportsionaalne reguleerimine ja subsidiaarsus

| 2. | rõhutab vajadust võtta tulevaste õhutranspordipoliitika algatuste arendamisel arvesse üld- ja teenistusliku lennunduse huvisid ning eripära, et tugevdada selle konkurentsivõimet; sellega seoses kutsub komisjoni üles tagama proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtete kohaldamist nii praeguste kui ka tulevaste lennundusega seotud õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab vajadust võtta tulevaste õhutranspordipoliitika algatuste arendamisel arvesse üld- ja teenistusliku lennunduse huvisid ning eripära, et tugevdada selle konkurentsivõimet; sellega seoses kutsub komisjoni üles tagama proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtete kohaldamist nii praeguste kui ka tulevaste lennundusega seotud õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 3. | tuletab komisjonile meelde vajadust teostada süstemaatiliselt eri segmentide kohta mõjuhinnanguid, et diferentseerida õhuruumi kasutajate ja ettevõtjate eri kategooriaid mõjutavaid eeskirju, kui see on vajalik ja kui see ei vähenda ohutust; |
| --- | --- |

3.

tuletab komisjonile meelde vajadust teostada süstemaatiliselt eri segmentide kohta mõjuhinnanguid, et diferentseerida õhuruumi kasutajate ja ettevõtjate eri kategooriaid mõjutavaid eeskirju, kui see on vajalik ja kui see ei vähenda ohutust;

| 4. | kutsub komisjoni üles lennundusohutuse rakenduseeskirju vastu võttes tagama, et need oleksid vastava kategooria õhusõiduki ja käitamise keerukusega proportsionaalsed ja samaulatuslikud; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles lennundusohutuse rakenduseeskirju vastu võttes tagama, et need oleksid vastava kategooria õhusõiduki ja käitamise keerukusega proportsionaalsed ja samaulatuslikud;

| 5. | tervitab asjaolu, et hiljuti võeti vastu hooldusstandardid ärilise lennutranspordiga mittetegelevate õhusõidukite jaoks ja eeskätt õhusõidukite jaoks, mis ei ole klassifitseeritud kui „keerukad mootoriga õhusõidukid”, ning peab seda heaks näiteks proportsionaalsest reguleerimisest; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et hiljuti võeti vastu hooldusstandardid ärilise lennutranspordiga mittetegelevate õhusõidukite jaoks ja eeskätt õhusõidukite jaoks, mis ei ole klassifitseeritud kui „keerukad mootoriga õhusõidukid”, ning peab seda heaks näiteks proportsionaalsest reguleerimisest;

| 6. | on seisukohal, et rakendamise etapis tuleb kasuks teatud paindlikkus, mis puudutab üldlennundust; usub, et seda aitaks saavutada teatud järelevalvevolituste delegeerimine spordi- ja harrastuslennunduse liitudele ja organisatsioonidele, kes on asjakohaste lennundusasutuste järelevalve all, ning tingimusel, et puudub huvide konflikt; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et rakendamise etapis tuleb kasuks teatud paindlikkus, mis puudutab üldlennundust; usub, et seda aitaks saavutada teatud järelevalvevolituste delegeerimine spordi- ja harrastuslennunduse liitudele ja organisatsioonidele, kes on asjakohaste lennundusasutuste järelevalve all, ning tingimusel, et puudub huvide konflikt;

| 7. | kutsub komisjoni üles uurima võimalust kehtestada teenistusliku lennunduse reisijatele lihtsustatud turvaprotseduuride ja julgeolekukontrolli kord, ilma et sellega mingil viisil kahjustataks nende julgeolekut ja ohutust; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles uurima võimalust kehtestada teenistusliku lennunduse reisijatele lihtsustatud turvaprotseduuride ja julgeolekukontrolli kord, ilma et sellega mingil viisil kahjustataks nende julgeolekut ja ohutust;

| 8. | soovitab komisjonil hõlbustada parimate tavade vahetust väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade julgeolekumeetmete kohta; |
| --- | --- |

8.

soovitab komisjonil hõlbustada parimate tavade vahetust väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade julgeolekumeetmete kohta;

Lennujaama ja õhuruumi läbilaskevõime

| 9. | juhib tähelepanu, et üld- ja teenistuslikul lennundusel on üha raskem saada juurdepääsu mitte ainult peamistele, vaid ka piirkondlikele lennujaamadele, kuna ärilise lennutranspordi kasvava nõudluse tõttu on raskusi teenindusaegade ja parkimiskohtade kättesaadavusega; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et üld- ja teenistuslikul lennundusel on üha raskem saada juurdepääsu mitte ainult peamistele, vaid ka piirkondlikele lennujaamadele, kuna ärilise lennutranspordi kasvava nõudluse tõttu on raskusi teenindusaegade ja parkimiskohtade kättesaadavusega;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid oma lennujaamade ametiasutuste kaudu neid probleeme, võttes meetmeid olemasoleva läbilaskevõime optimaalsemaks kasutamiseks parema planeerimise ja kaasaegse tehnoloogia kasutuselevõtu abil, nagu nähakse ette komisjoni tegevuskavas Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse kohta („komisjoni tegevuskava”); |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid oma lennujaamade ametiasutuste kaudu neid probleeme, võttes meetmeid olemasoleva läbilaskevõime optimaalsemaks kasutamiseks parema planeerimise ja kaasaegse tehnoloogia kasutuselevõtu abil, nagu nähakse ette komisjoni tegevuskavas Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse kohta („komisjoni tegevuskava”);

| 11. | ootab ühenduse lennujaamade läbilaskevõime uue vaatluskeskuse nõuannet Euroopa lennujaamade võrgustiku läbilaskevõime parandamiseks vajalike meetmete väljatöötamise kohta ning eeldab, et vaatluskeskus omab tähtsat rolli komisjoni tegevuskava rakendamisel; |
| --- | --- |

11.

ootab ühenduse lennujaamade läbilaskevõime uue vaatluskeskuse nõuannet Euroopa lennujaamade võrgustiku läbilaskevõime parandamiseks vajalike meetmete väljatöötamise kohta ning eeldab, et vaatluskeskus omab tähtsat rolli komisjoni tegevuskava rakendamisel;

| 12. | on veendunud, et helikopterid võivad olla oluliseks transpordivahendiks lennujaamade välisel alal lühikeste vahemaade puhul, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid need oma läbilaskevõime suurendamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et helikopterid võivad olla oluliseks transpordivahendiks lennujaamade välisel alal lühikeste vahemaade puhul, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid need oma läbilaskevõime suurendamise strateegiatesse;

| 13. | julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi investeerima väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade moderniseerimisse ja ehitamisse, mis on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

13.

julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi investeerima väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade moderniseerimisse ja ehitamisse, mis on üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks väga olulised;

| 14. | ergutab liikmesriike investeerima üld- ja teenistusliku lennunduse õhusõidukite käitamiseks ja hoidmiseks vajalikku eriinfrastruktuuri; |
| --- | --- |

14.

ergutab liikmesriike investeerima üld- ja teenistusliku lennunduse õhusõidukite käitamiseks ja hoidmiseks vajalikku eriinfrastruktuuri;

| 15. | julgustab liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi kaasama kõiki huvitatud osapooli konsultatsiooniprotsessi, et anda vajaduse korral potentsiaalsed või olemasolevad lennujaamad just üld- ja teenistusliku lennunduse kasutusse; on arvamusel, et tegevuse lõpetanud sõjaväelennujaamade puhul tuleks konsultatsiooni kaasata sõjaväevõimud; |
| --- | --- |

15.

julgustab liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi kaasama kõiki huvitatud osapooli konsultatsiooniprotsessi, et anda vajaduse korral potentsiaalsed või olemasolevad lennujaamad just üld- ja teenistusliku lennunduse kasutusse; on arvamusel, et tegevuse lõpetanud sõjaväelennujaamade puhul tuleks konsultatsiooni kaasata sõjaväevõimud;

| 16. | peab äärmiselt tähtsaks, et lennutsoon väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade ümber oleks üld- ja teenistusliku lennunduse kasutajatele kohane ning et selliste tsoonide suhtes tehtavatele muudatustele eelneks konsulteerimine selliste kasutajatega; |
| --- | --- |

16.

peab äärmiselt tähtsaks, et lennutsoon väikeste ja keskmise suurusega lennujaamade ümber oleks üld- ja teenistusliku lennunduse kasutajatele kohane ning et selliste tsoonide suhtes tehtavatele muudatustele eelneks konsulteerimine selliste kasutajatega;

| 17. | rõhutab, et teenistuslikule lennundusele tuleks võimalusel anda piisav juurdepääs peamistele lennujaamadele, et see saaks ühendada Euroopa piirkondi majanduskeskustega, ning nõuab, et komisjon uuriks, kas on vajadust kohandada kehtiva teenindusaegade jaotamise määruse asjakohaseid sätteid, ja koostaks Euroopa Parlamendile 2009. aasta lõpuks selle kohta aruande; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et teenistuslikule lennundusele tuleks võimalusel anda piisav juurdepääs peamistele lennujaamadele, et see saaks ühendada Euroopa piirkondi majanduskeskustega, ning nõuab, et komisjon uuriks, kas on vajadust kohandada kehtiva teenindusaegade jaotamise määruse asjakohaseid sätteid, ja koostaks Euroopa Parlamendile 2009. aasta lõpuks selle kohta aruande;

| 18. | rõhutab vajadust töötada Euroopa tasandil välja ühtlustatud lähenemisviis lennujaamade teenindusaegade ja lennuplaanide kooskõla tagamiseks; kutsub komisjoni üles esitama asjakohaseid meetmeid ning ergutab Euroopa lennujaamade koordinaatoreid selles küsimuses osalema; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust töötada Euroopa tasandil välja ühtlustatud lähenemisviis lennujaamade teenindusaegade ja lennuplaanide kooskõla tagamiseks; kutsub komisjoni üles esitama asjakohaseid meetmeid ning ergutab Euroopa lennujaamade koordinaatoreid selles küsimuses osalema;

| 19. | loodab, et kaasaegsel tasemel ja innovaatilise tehnoloogiaga Euroopa lennuliikluse uue juhtimissüsteemi kasutuselevõtmine ühisettevõtte SESAR raamistikus aitab ületada Euroopa õhuruumi killustatust ja ennustatud ummikuid ning suurendab märkimisväärselt lennujaamade läbilaskevõimet, millest on kasu kõikidele õhuruumi kasutajatele, sealhulgas üld- ja teenistuslikule lennundusele; |
| --- | --- |

19.

loodab, et kaasaegsel tasemel ja innovaatilise tehnoloogiaga Euroopa lennuliikluse uue juhtimissüsteemi kasutuselevõtmine ühisettevõtte SESAR raamistikus aitab ületada Euroopa õhuruumi killustatust ja ennustatud ummikuid ning suurendab märkimisväärselt lennujaamade läbilaskevõimet, millest on kasu kõikidele õhuruumi kasutajatele, sealhulgas üld- ja teenistuslikule lennundusele;

| 20. | rõhutab siiski, et SESAR programm peab täies ulatuses arvesse võtma üld- ja teenistusliku lennunduse eripära ja tooma sellele sektorile tegelikku kasu ilma seda tarbetult koormamata; |
| --- | --- |

20.

rõhutab siiski, et SESAR programm peab täies ulatuses arvesse võtma üld- ja teenistusliku lennunduse eripära ja tooma sellele sektorile tegelikku kasu ilma seda tarbetult koormamata;

| 21. | on seisukohal, et üks eesmärk peaks olema anda visuaallennureeglite kasutajatele juurdepääs liiklusele, meteoroloogilisele ja aeronautilisele teabele kasutajasõbralikul ja kulutõhusal viisil; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et üks eesmärk peaks olema anda visuaallennureeglite kasutajatele juurdepääs liiklusele, meteoroloogilisele ja aeronautilisele teabele kasutajasõbralikul ja kulutõhusal viisil;

| 22. | nõuab, et ei ühtset Euroopa taevast käsitlevad õigusaktid ega SESAR ei tooks kaasa ebaproportsionaalseid ja ülemäära kalleid tehnilisi nõudeid visuaallennureeglite järgi lendavate väikelennukite varustusele, nõustudes samas täielikult, et kõikidel kontrollitud õhuruumi kasutavatel õhusõidukitel peavad olema piisavat ohutustaset tagavad vahendid, näiteks asukohamääramisseadmed; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et ei ühtset Euroopa taevast käsitlevad õigusaktid ega SESAR ei tooks kaasa ebaproportsionaalseid ja ülemäära kalleid tehnilisi nõudeid visuaallennureeglite järgi lendavate väikelennukite varustusele, nõustudes samas täielikult, et kõikidel kontrollitud õhuruumi kasutavatel õhusõidukitel peavad olema piisavat ohutustaset tagavad vahendid, näiteks asukohamääramisseadmed;

Keskkonnasäästlikkus

| 23. | on seisukohal, et üld- ja teenistuslikul lennundusel on võrreldes ärilise lennutranspordiga süsinikdioksiidi heitkoguste ja müra osas väiksem keskkonnamõju; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et üld- ja teenistuslikul lennundusel on võrreldes ärilise lennutranspordiga süsinikdioksiidi heitkoguste ja müra osas väiksem keskkonnamõju;

| 24. | peab siiski vajalikuks vähendada heitkoguseid väikelennukite keskkonnanäitajate edasise parandamise teel puhtamate kütuste kasutamisega ja teadusuuringute, tehnoloogia arengu ning innovatsiooni edendamisega; rõhutab sellega seoses selliste algatuste nagu Clean Sky ja CESAR tähtsust; |
| --- | --- |

24.

peab siiski vajalikuks vähendada heitkoguseid väikelennukite keskkonnanäitajate edasise parandamise teel puhtamate kütuste kasutamisega ja teadusuuringute, tehnoloogia arengu ning innovatsiooni edendamisega; rõhutab sellega seoses selliste algatuste nagu Clean Sky ja CESAR tähtsust;

| 25. | märgib, et direktiiv, millega lisatakse lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ei hõlma suuremat osa üld- ja teenistuslikust lennundusest; |
| --- | --- |

25.

märgib, et direktiiv, millega lisatakse lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ei hõlma suuremat osa üld- ja teenistuslikust lennundusest;

| 26. | on seisukohal, et müra küsimusega tuleks tegeleda riiklikul ja kohalikul tasandil vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, ning on arvamusel, et müra kaardistamine on tasakaalustatud metoodika saavutamise üks vahend lennujaamade arengu tagamiseks ilma olulise mürareostuseta kohalikele elanikele; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et müra küsimusega tuleks tegeleda riiklikul ja kohalikul tasandil vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, ning on arvamusel, et müra kaardistamine on tasakaalustatud metoodika saavutamise üks vahend lennujaamade arengu tagamiseks ilma olulise mürareostuseta kohalikele elanikele;

Muud küsimused

| 27. | on seisukohal, et poliitikakujundajatel peab olema juurdepääs üld- ja teenistuslikku lennundust puudutavatele asjakohastele andmetele ja statistilisele teabele, et sellest sektorist täielikult aru saada ning suuta seda korralikult reguleerida; kutsub seepärast komisjoni ja EUROSTATi üles töötama välja ja rakendama süstemaatilist lähenemisviisi rahvusvaheliste ja Euroopa andmete kogumisele ja jagamisele; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et poliitikakujundajatel peab olema juurdepääs üld- ja teenistuslikku lennundust puudutavatele asjakohastele andmetele ja statistilisele teabele, et sellest sektorist täielikult aru saada ning suuta seda korralikult reguleerida; kutsub seepärast komisjoni ja EUROSTATi üles töötama välja ja rakendama süstemaatilist lähenemisviisi rahvusvaheliste ja Euroopa andmete kogumisele ja jagamisele;

| 28. | tervitab komisjoni tegevust õiguslike määratluste, sealhulgas osalise omandi määratluse selgemaks muutmisel ning tuletab meelde, et seda küsimust käsitletakse muudetud EASA määruses ja sellega seotud rakenduseeskirjades, mis on praegu väljatöötamisel; |
| --- | --- |

28.

tervitab komisjoni tegevust õiguslike määratluste, sealhulgas osalise omandi määratluse selgemaks muutmisel ning tuletab meelde, et seda küsimust käsitletakse muudetud EASA määruses ja sellega seotud rakenduseeskirjades, mis on praegu väljatöötamisel;

| 29. | kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et lihtsustada ELi üld- ja teenistusliku lennunduse töötleva tööstuse juurdepääsu maailmaturgudele; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles võtma asjakohaseid meetmeid, et lihtsustada ELi üld- ja teenistusliku lennunduse töötleva tööstuse juurdepääsu maailmaturgudele;

| 30. | peab vajalikuks, et ELi lennutranspordialase välispoliitika arendamisel võetaks arvesse üld- ja teenistusliku lennunduse huvisid, eriti seoses Atlandi-üleste lendudega; |
| --- | --- |

30.

peab vajalikuks, et ELi lennutranspordialase välispoliitika arendamisel võetaks arvesse üld- ja teenistusliku lennunduse huvisid, eriti seoses Atlandi-üleste lendudega;

| 31. | kutsub komisjoni üles tugevdama toetust lennundusalasele teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevusele, kes arendavad ja ehitavad üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks õhusõidukeid; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles tugevdama toetust lennundusalasele teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevusele, kes arendavad ja ehitavad üld- ja teenistusliku lennunduse jaoks õhusõidukeid;

| 32. | peab äärmiselt tähtsaks spordi- ja harrastusliku lennunduse edendamist, samuti Euroopa lennuklubide edendamist, mis on terve lennundussektori jaoks professionaalsete oskuste oluline allikas; |
| --- | --- |

32.

peab äärmiselt tähtsaks spordi- ja harrastusliku lennunduse edendamist, samuti Euroopa lennuklubide edendamist, mis on terve lennundussektori jaoks professionaalsete oskuste oluline allikas;

| 33. | palub komisjonil arvestada tähtsat rolli, mida see lennundussektor omab pilootide kutsealases koolituses praegu ja võib omada tulevikus; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil arvestada tähtsat rolli, mida see lennundussektor omab pilootide kutsealases koolituses praegu ja võib omada tulevikus;

| 34. | nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile 2009. aasta lõpuks aruande käesolevas resolutsioonis toodud küsimuste lahendamisel saavutatud edu kohta; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile 2009. aasta lõpuks aruande käesolevas resolutsioonis toodud küsimuste lahendamisel saavutatud edu kohta;

*

- *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

(4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 20.

(5)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

(6)  EÜT L 14, 22.1.1993, lk 1.

(7)  ELT L 94, 4.4.2007, lk 3.

(8)  ELT L 94, 4.4.2007, lk 18.

(9)  ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/10

---

Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas

P6_TA(2009)0037

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon kommertskasutusele eelnevate hangete kohta: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas (2008/2139(INI))

(2010/C 67 E/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2007. aasta teatist „Kommertskasutusele eelnevad hanked: Innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (KOM(2007)0799) („komisjoni teatis”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2007. aasta teatist „Kommertskasutusele eelnevad hanked: Innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (KOM(2007)0799) („komisjoni teatis”);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi-ja postiteenuse sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi-ja postiteenuse sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (2);

| — | võttes arvesse komisjoni tõlgendavat teatist, mis käsitleb riigihankeid ja kontsessioone reguleeriva ühenduse õiguse kohaldamist avaliku ja erasektori institutsionaliseeritud partnerluste suhtes (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tõlgendavat teatist, mis käsitleb riigihankeid ja kontsessioone reguleeriva ühenduse õiguse kohaldamist avaliku ja erasektori institutsionaliseeritud partnerluste suhtes (3);

| — | võttes arvesse kõiki kohaldatavaid konkurentsieeskirju seoses riigiabi ja intellektuaalse omandi õigustega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki kohaldatavaid konkurentsieeskirju seoses riigiabi ja intellektuaalse omandi õigustega;

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist juhtivate turgude algatuse kohta Euroopas (KOM(2007)0860) ja komisjoni konsultatsioone avalike hangete võrgustike loomiseks selle algatuse toetuseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist juhtivate turgude algatuse kohta Euroopas (KOM(2007)0860) ja komisjoni konsultatsioone avalike hangete võrgustike loomiseks selle algatuse toetuseks;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (KOM(2008)0394) ja komisjoni personali 25. juuni 2008. aasta töödokumenti „European Code of Best Practices Facilitating Access by SMEs to Public Procurement Contracts” (Euroopa parimate tavade juhend, millega lihtsustatakse VKEde juurdepääsu avaliku hanke lepingutele) (SEK(2008)2193); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (KOM(2008)0394) ja komisjoni personali 25. juuni 2008. aasta töödokumenti „European Code of Best Practices Facilitating Access by SMEs to Public Procurement Contracts” (Euroopa parimate tavade juhend, millega lihtsustatakse VKEde juurdepääsu avaliku hanke lepingutele) (SEK(2008)2193);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2006. aasta teatist „Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia” (KOM(2006)0502) ja Euroopa Parlamendi 24. mai 2007. aasta resolutsiooni (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2006. aasta teatist „Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia” (KOM(2006)0502) ja Euroopa Parlamendi 24. mai 2007. aasta resolutsiooni (4);

| — | võttes arvesse komisjoni personali 23. veebruari 2007. aasta töödokumenti „Guide on dealing with innovative solutions in public procurement: 10 elements of good practice” (Juhend avalike hangetega seotud innovaatikalahendustega tegelemiseks – kümme hea tava näidet) (SEK(2007)0280); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni personali 23. veebruari 2007. aasta töödokumenti „Guide on dealing with innovative solutions in public procurement: 10 elements of good practice” (Juhend avalike hangetega seotud innovaatikalahendustega tegelemiseks – kümme hea tava näidet) (SEK(2007)0280);

| — | võttes arvesse uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sõltumatu eksperdirühma aruannet „Innovatiivse Euroopa loomine” (5) (Aho aruanne); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sõltumatu eksperdirühma aruannet „Innovatiivse Euroopa loomine” (5) (Aho aruanne);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Kommertskasutusele eelnevad hanked: Innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Kommertskasutusele eelnevad hanked: Innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (6);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0018/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0018/2009),

| A. | arvestades, et Lissaboni strateegias kutsutakse liikmesriike üles suurendama investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse 3%-ni SKP-st, mis on oluline võetud kohustus innovatsiooni ja teadmistepõhise majanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni strateegias kutsutakse liikmesriike üles suurendama investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse 3%-ni SKP-st, mis on oluline võetud kohustus innovatsiooni ja teadmistepõhise majanduse edendamiseks;

| B. | arvestades, et Aho aruandes nimetati avalikke hankeid selle eesmärgi saavutamise strateegiliseks vahendiks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aho aruandes nimetati avalikke hankeid selle eesmärgi saavutamise strateegiliseks vahendiks;

| C. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad aitama arendada asjatundlikkust, mis on vajalik komisjoni teatises sisalduvate soovituste parimaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad aitama arendada asjatundlikkust, mis on vajalik komisjoni teatises sisalduvate soovituste parimaks kasutamiseks;

| D. | arvestades, et komisjonil puuduvad praegu vahendid kommertskasutusele eelnevate hangete katseprojektide edendamiseks ning ainult liikmesriigid on selles osas aktiivsed, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjonil puuduvad praegu vahendid kommertskasutusele eelnevate hangete katseprojektide edendamiseks ning ainult liikmesriigid on selles osas aktiivsed,

| 1. | tervitab komisjoni teatist ja toetab soovitatud riske ja kasusid jagavat kommertskasutusele eelnevate hangete mudelit kui ühte innovatsiooni mootorit; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist ja toetab soovitatud riske ja kasusid jagavat kommertskasutusele eelnevate hangete mudelit kui ühte innovatsiooni mootorit;

| 2. | toetab Aho aruannet ja eelkõige seisukohta, et liikmesriigid peaksid kasutama avalikke hankeid nõudluse kasvatamiseks innovatiivsete toodete järele, parandades samas avalike teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

2.

toetab Aho aruannet ja eelkõige seisukohta, et liikmesriigid peaksid kasutama avalikke hankeid nõudluse kasvatamiseks innovatiivsete toodete järele, parandades samas avalike teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust;

| 3. | märgib, et Euroopa teadusuuringute programmide arvukusele vaatamata ei ole riiklikud ametiasutused nende tulemusi veel riigihangete valdkonnas kasutanud; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa teadusuuringute programmide arvukusele vaatamata ei ole riiklikud ametiasutused nende tulemusi veel riigihangete valdkonnas kasutanud;

| 4. | märgib kommertskasutusele eelnevatele hangetele juba pööratud tähelepanu, eelkõige Ameerika Ühendriikides, Hiinas ja Jaapanis, kus kasutatakse aktiivselt seda võimalust rea riikliku poliitika vahendite, nt Ameerika Ühendriikide kaitsevaldkonna hangete tulemuslikkuse hindamise (DAPA) projekti kaudu; |
| --- | --- |

4.

märgib kommertskasutusele eelnevatele hangetele juba pööratud tähelepanu, eelkõige Ameerika Ühendriikides, Hiinas ja Jaapanis, kus kasutatakse aktiivselt seda võimalust rea riikliku poliitika vahendite, nt Ameerika Ühendriikide kaitsevaldkonna hangete tulemuslikkuse hindamise (DAPA) projekti kaudu;

| 5. | on seisukohal, et ELis on kommertskasutusele eelnevad hanked innovatsioonist juhitud majanduskasvu alakasutatud mootor, millel on märkimisväärne potentsiaal kõrge kvaliteediga ja hõlpsalt kättesaadavate avalike teenuste saavutamiseks nt tervishoiu ja transpordi alal ning kliimamuutuse, säästva energia ning elanikkonna vananemisega seotud sotsiaalsete probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ELis on kommertskasutusele eelnevad hanked innovatsioonist juhitud majanduskasvu alakasutatud mootor, millel on märkimisväärne potentsiaal kõrge kvaliteediga ja hõlpsalt kättesaadavate avalike teenuste saavutamiseks nt tervishoiu ja transpordi alal ning kliimamuutuse, säästva energia ning elanikkonna vananemisega seotud sotsiaalsete probleemidega tegelemiseks;

| 6. | avaldab kahetsust, et paljud ametiasutused ei ole kommertskasutusele eelnevate hangete potentsiaalist teadlikud ega toimi veel nn intelligentsete klientidena; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust, et paljud ametiasutused ei ole kommertskasutusele eelnevate hangete potentsiaalist teadlikud ega toimi veel nn intelligentsete klientidena;

| 7. | on seisukohal, et selle algatuse parimad võimalused teostuvad vaid siis, kui hankijad võtavad innovatsiooni üheks oma hankeprogrammi eesmärgiks; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et selle algatuse parimad võimalused teostuvad vaid siis, kui hankijad võtavad innovatsiooni üheks oma hankeprogrammi eesmärgiks;

| 8. | märgib, et kommertskasutusele eelnevat hanget on võimalik kasutada olemasolevas direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ õiguslikus raamistikus, millega jäetakse uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused nende direktiivide kohaldamisalast välja (7), välja arvatud juhul, kui osutatud teenuste eest tasub täismahus hankija ja neist tuleneb kasu üksnes hankijale; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kommertskasutusele eelnevat hanget on võimalik kasutada olemasolevas direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ õiguslikus raamistikus, millega jäetakse uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused nende direktiivide kohaldamisalast välja (7), välja arvatud juhul, kui osutatud teenuste eest tasub täismahus hankija ja neist tuleneb kasu üksnes hankijale;

| 9. | nõuab liikmesriikidelt siseriiklike õigusaktide läbivaatamist tagamaks, et ametiasutuste tegevus kommertskasutusele eelnevate hangete osas ei oleks piiratud asjaomaste erandite olematu, vale või tarbetult keerulise ülevõtmise ning tarbetult keeruliste siseriiklike pakkumisnõuete ja hankemudelite tõttu; |
| --- | --- |

9.

nõuab liikmesriikidelt siseriiklike õigusaktide läbivaatamist tagamaks, et ametiasutuste tegevus kommertskasutusele eelnevate hangete osas ei oleks piiratud asjaomaste erandite olematu, vale või tarbetult keerulise ülevõtmise ning tarbetult keeruliste siseriiklike pakkumisnõuete ja hankemudelite tõttu;

| 10. | märgib, et olenemata kommertskasutusele eelneva hanke eriseisundist tuleb siiski kohaldada hanke häid tavasid, eelkõige seoses läbipaistvuse ja avatud konkurentsiga, et tagada terviklike lõpplahenduse vastavus tarbijate ootustele; |
| --- | --- |

10.

märgib, et olenemata kommertskasutusele eelneva hanke eriseisundist tuleb siiski kohaldada hanke häid tavasid, eelkõige seoses läbipaistvuse ja avatud konkurentsiga, et tagada terviklike lõpplahenduse vastavus tarbijate ootustele;

| 11. | toetab komisjoni teatist, milles visandatakse sobiv ideeline alus kommertskasutusele eelneva hanke ja selle rakendamise jaoks, kuid on seisukohal, et ette pandud menetluse jõustamisviisi osas, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, on selles mõningaid puudusi; |
| --- | --- |

11.

toetab komisjoni teatist, milles visandatakse sobiv ideeline alus kommertskasutusele eelneva hanke ja selle rakendamise jaoks, kuid on seisukohal, et ette pandud menetluse jõustamisviisi osas, eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, on selles mõningaid puudusi;

| 12. | on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osas ei ole endiselt antud piisavalt teavet tõkete kohta, mis võivad endiselt takistada neil kommertskasutusele eelnevat hanget kasutamast selleks, et edendada avalikes huvides uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osas ei ole endiselt antud piisavalt teavet tõkete kohta, mis võivad endiselt takistada neil kommertskasutusele eelnevat hanget kasutamast selleks, et edendada avalikes huvides uuenduslikke lahendusi;

| 13. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt koostöö tegemist, et keskadministratsioonist eraldatud hankijad kohalikes, piirkondlikes ja muudes omavalitsustes arendaksid välja vajaliku asjatundlikkuse innovatiivsete hangete teostamiseks; |
| --- | --- |

13.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt koostöö tegemist, et keskadministratsioonist eraldatud hankijad kohalikes, piirkondlikes ja muudes omavalitsustes arendaksid välja vajaliku asjatundlikkuse innovatiivsete hangete teostamiseks;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid annaksid kohaliku ja piirkondliku tasandi hankijatele suunavat koolitust ja õppevahendeid, mille abil näidata, kuidas kommertskasutusele eelnevat hanget on võimalik kasutada uurimis- ja arendustegevuses; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid annaksid kohaliku ja piirkondliku tasandi hankijatele suunavat koolitust ja õppevahendeid, mille abil näidata, kuidas kommertskasutusele eelnevat hanget on võimalik kasutada uurimis- ja arendustegevuses;

| 15. | tervitab seetõttu komisjoni on algatust rahastada seitsmenda raamprogrammi 2009. aasta tööprogrammis kommertskasutusele eelnevate hangete alast heade tavade vahetamist ja koolitust; |
| --- | --- |

15.

tervitab seetõttu komisjoni on algatust rahastada seitsmenda raamprogrammi 2009. aasta tööprogrammis kommertskasutusele eelnevate hangete alast heade tavade vahetamist ja koolitust;

| 16. | tunnustab eespool nimetatud komisjoni personali töödokumenti avalike hangetega seotud innovaatikalahenduste kümme hea tava näite kohta ja tervitab Pro Inno Europe foorumi laiemat innovatsiooni toetavat tegevust; palub komisjonil koostada sarnase parimaid tavasid käsitleva juhendi kommertskasutusele eelnevate hangete kohta; |
| --- | --- |

16.

tunnustab eespool nimetatud komisjoni personali töödokumenti avalike hangetega seotud innovaatikalahenduste kümme hea tava näite kohta ja tervitab Pro Inno Europe foorumi laiemat innovatsiooni toetavat tegevust; palub komisjonil koostada sarnase parimaid tavasid käsitleva juhendi kommertskasutusele eelnevate hangete kohta;

| 17. | on seisukohal, et kommertskasutusele eelnevad hanked on samm edasi innovatiivsete hangete kinnistamise suunas ning neil on seetõttu väga suur potentsiaal, kuid tunnistab hankealaste erioskuste vajadust ja seda, et liikmesriigid peaksid koostöös ettevõtete, ülikoolide ja koolituskeskustega toetama koolitustegevust haldusvahendite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et kommertskasutusele eelnevad hanked on samm edasi innovatiivsete hangete kinnistamise suunas ning neil on seetõttu väga suur potentsiaal, kuid tunnistab hankealaste erioskuste vajadust ja seda, et liikmesriigid peaksid koostöös ettevõtete, ülikoolide ja koolituskeskustega toetama koolitustegevust haldusvahendite väljatöötamiseks;

| 18. | kutsub komisjoni pädevaid peadirektoraate üles tegema üksteisega koostööd, et koostada ülevaatlik, kergesti mõistetav, kuid õiguslikult vettpidav käsiraamat kõikides ametlikes keeltes, mis sisaldaks praktiliste juhtumite kirjeldusi ja selgitaks, kuidas saab asjaomaseid õiguspõhimõtteid praktikas nõuetekohaselt kohaldada, ja mis oleks eelkõige mõeldud kasutamiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) ning hankijatele; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni pädevaid peadirektoraate üles tegema üksteisega koostööd, et koostada ülevaatlik, kergesti mõistetav, kuid õiguslikult vettpidav käsiraamat kõikides ametlikes keeltes, mis sisaldaks praktiliste juhtumite kirjeldusi ja selgitaks, kuidas saab asjaomaseid õiguspõhimõtteid praktikas nõuetekohaselt kohaldada, ja mis oleks eelkõige mõeldud kasutamiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) ning hankijatele;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon lisaks käsiraamatusse eelkõige praktilisi näiteid riskide ja kasu jagamise kohta vastavalt turutingimustele; on lisaks arvamusel, et intellektuaalomandi õigused tuleb anda kommertskaubandusele eelnevates hangetes osalevatele äriühingutele, sest Ameerika Ühendriigid ja Jaapan järgivad niisuguse mudeli põhimõtet ja see julgustab paljusid äriühinguid kommertskaubandusele eelnevates hangetes osalema; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon lisaks käsiraamatusse eelkõige praktilisi näiteid riskide ja kasu jagamise kohta vastavalt turutingimustele; on lisaks arvamusel, et intellektuaalomandi õigused tuleb anda kommertskaubandusele eelnevates hangetes osalevatele äriühingutele, sest Ameerika Ühendriigid ja Jaapan järgivad niisuguse mudeli põhimõtet ja see julgustab paljusid äriühinguid kommertskaubandusele eelnevates hangetes osalema;

| 20. | märgib eelkõige riskide ja kasude turutingimustele vastava jagamise väljatöötamise ja osalevate ettevõtjate intellektuaalomandi õiguste tagamise olulisust edukate kommertskasutusele eelnevate hangete seisukohast; |
| --- | --- |

20.

märgib eelkõige riskide ja kasude turutingimustele vastava jagamise väljatöötamise ja osalevate ettevõtjate intellektuaalomandi õiguste tagamise olulisust edukate kommertskasutusele eelnevate hangete seisukohast;

| 21. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles määrama innovatsioonipoliitikas kindlaks avalikke probleeme keskpikas ja pikas perspektiivis, mis tuleb lahendada kommertskasutusele eelnevate hangete abil välja töötatud tehniliste lahendustega; on seisukohal, et sellised lahendused võiksid hõlmata ideekonkursse ja Ameerika Ühendriikide Driverless Vehicle Challenge'i tüüpi fonde; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles määrama innovatsioonipoliitikas kindlaks avalikke probleeme keskpikas ja pikas perspektiivis, mis tuleb lahendada kommertskasutusele eelnevate hangete abil välja töötatud tehniliste lahendustega; on seisukohal, et sellised lahendused võiksid hõlmata ideekonkursse ja Ameerika Ühendriikide Driverless Vehicle Challenge'i tüüpi fonde;

| 22. | on seisukohal, et teadmiste edasiandmine tehnoloogiliselt uuendusmeelsete ülikoolide, uuringukeskuste ja hankijate vahel on kommertskasutusele eelneva hanke õnnestumise oluliseks eelduseks; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et teadmiste edasiandmine tehnoloogiliselt uuendusmeelsete ülikoolide, uuringukeskuste ja hankijate vahel on kommertskasutusele eelneva hanke õnnestumise oluliseks eelduseks;

| 23. | märgib, et Euroopa innovatsiooniametid, nagu VINNOVA Rootsis, Tekes Soomes, Senternovem Madalmaades ja Innovation Norras, on olulised vahendajad teadmiste üleandmisel teadlastelt tulevastele klientidele; uurimis- ja arendustegevuses osalejate koostöö edendamisega julgustavad need kommertskasutusele eelnevate hangete kasutamist; julgustab seetõttu liikmesriike tutvuma nende ametite tegevusega, et lähtuda sellest enda kavade tegemisel; |
| --- | --- |

23.

märgib, et Euroopa innovatsiooniametid, nagu VINNOVA Rootsis, Tekes Soomes, Senternovem Madalmaades ja Innovation Norras, on olulised vahendajad teadmiste üleandmisel teadlastelt tulevastele klientidele; uurimis- ja arendustegevuses osalejate koostöö edendamisega julgustavad need kommertskasutusele eelnevate hangete kasutamist; julgustab seetõttu liikmesriike tutvuma nende ametite tegevusega, et lähtuda sellest enda kavade tegemisel;

| 24. | märgib ELi tehnoloogiaplatvormide olulisust raamistiku loomisel, mille abil määrata uurimis- ja arendustegevuse prioriteete ning ühitada kasutusvalmis uuendusi tulevaste klientide vajadustega; märgib samuti, et tehnoloogiaplatvormid saavad sobitada uue tehnoloogia varajasi tururakendusi riigiasutuste vajadustele; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama tehnoloogiaplatvormide paremat kaasamist kommertskasutusele eelnevatesse hangetesse; |
| --- | --- |

24.

märgib ELi tehnoloogiaplatvormide olulisust raamistiku loomisel, mille abil määrata uurimis- ja arendustegevuse prioriteete ning ühitada kasutusvalmis uuendusi tulevaste klientide vajadustega; märgib samuti, et tehnoloogiaplatvormid saavad sobitada uue tehnoloogia varajasi tururakendusi riigiasutuste vajadustele; kutsub komisjoni seetõttu üles tagama tehnoloogiaplatvormide paremat kaasamist kommertskasutusele eelnevatesse hangetesse;

| 25. | tervitab komisjoni juhtivate turgude algatust, mis kiirendab kommertskasutusele eelnevate hangete kasutamist innovatsiooni toetamiseks, pidades silmas tähtsamate suurte turgude arengut, ja märgib eelkõige algatust avalike hangete võrgustike loomiseks juhtivate turgude algatuse toetamiseks; |
| --- | --- |

25.

tervitab komisjoni juhtivate turgude algatust, mis kiirendab kommertskasutusele eelnevate hangete kasutamist innovatsiooni toetamiseks, pidades silmas tähtsamate suurte turgude arengut, ja märgib eelkõige algatust avalike hangete võrgustike loomiseks juhtivate turgude algatuse toetamiseks;

| 26. | tervitab komisjoni pingutusi parandada Euroopa väikeettevõtlusalgatusega seotud Euroopa parimate tavade juhendi abil ELi VKEde juurdepääsu avalikele hangetele; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni pingutusi parandada Euroopa väikeettevõtlusalgatusega seotud Euroopa parimate tavade juhendi abil ELi VKEde juurdepääsu avalikele hangetele;

| 27. | tervitab komisjoni selgitust, et hankijad võivad teha kommertskasutusele eelnevaid hankeid uue toote või teenuse väljatöötamise ja kasutuselevõtmise kõigis etappides ja mitte ainult alusuuringute etapis; märgib, et selline terviklik lähenemine julgustab VKEsid avalikes hangetes osalema; |
| --- | --- |

27.

tervitab komisjoni selgitust, et hankijad võivad teha kommertskasutusele eelnevaid hankeid uue toote või teenuse väljatöötamise ja kasutuselevõtmise kõigis etappides ja mitte ainult alusuuringute etapis; märgib, et selline terviklik lähenemine julgustab VKEsid avalikes hangetes osalema;

| 28. | tunnustab komisjoni ettepanekut, milles selgitatakse riigiasutuste rolli uurimis- ja arendustegevuses ning soodustatakse innovatsiooni riigiasutuste hangete kaudu; rõhutab, et liikmesriikide hankepoliitika ei tohiks olla üleni normatiivne, kuna parktikas võib kommertskasutusele eelnevat hanget teha konkreetsest projektist ja vajadustest lähtuvalt eri viisil nii, et ikkagi järgitakse ühenduse eeskirju; |
| --- | --- |

28.

tunnustab komisjoni ettepanekut, milles selgitatakse riigiasutuste rolli uurimis- ja arendustegevuses ning soodustatakse innovatsiooni riigiasutuste hangete kaudu; rõhutab, et liikmesriikide hankepoliitika ei tohiks olla üleni normatiivne, kuna parktikas võib kommertskasutusele eelnevat hanget teha konkreetsest projektist ja vajadustest lähtuvalt eri viisil nii, et ikkagi järgitakse ühenduse eeskirju;

| 29. | on seisukohal, et kommertskasutusele eelneva hanke idee on oluline, kuid kardab, et selle abil ei õnnestu kaasata VKEsid, kui ei mõisteta täpselt, kuidas kommertskasutusele eelnev hange toimima peaks, eelkõige piiriüleses kontekstis; rõhutab, et kommertskasutusele eelneva hanke aluspõhimõte – s.o asjaolu, et ametiasutus ei saa endale kogu uurimis- ja arendustegevusest tulenevat kasu, vaid iga äriühing säilitab enda loodud uute ideede omandiõigused – tagab õiguskindluse ja ideede kaitse osalevatele äriühingutele; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kommertskasutusele eelneva hanke idee on oluline, kuid kardab, et selle abil ei õnnestu kaasata VKEsid, kui ei mõisteta täpselt, kuidas kommertskasutusele eelnev hange toimima peaks, eelkõige piiriüleses kontekstis; rõhutab, et kommertskasutusele eelneva hanke aluspõhimõte – s.o asjaolu, et ametiasutus ei saa endale kogu uurimis- ja arendustegevusest tulenevat kasu, vaid iga äriühing säilitab enda loodud uute ideede omandiõigused – tagab õiguskindluse ja ideede kaitse osalevatele äriühingutele;

| 30. | tunnistab, et VKEd võivad saada kommertskasutusele eelnevatest hangetest kasu riski jagamise (arvestades nende piiratumat investeerimissuutlikkust) ja järk-järgulise kasvu (nii suuruselt kui kogemuste osas) kaudu uurimis- ja arendustegevuse igas etapis ning traditsiooniliste hangetega võrreldes lihtsama pakkumiste esitamise korra kaudu; |
| --- | --- |

30.

tunnistab, et VKEd võivad saada kommertskasutusele eelnevatest hangetest kasu riski jagamise (arvestades nende piiratumat investeerimissuutlikkust) ja järk-järgulise kasvu (nii suuruselt kui kogemuste osas) kaudu uurimis- ja arendustegevuse igas etapis ning traditsiooniliste hangetega võrreldes lihtsama pakkumiste esitamise korra kaudu;

| 31. | kutsub komisjoni üles koondama need strateegiad üheks avalikke hankeid käsitlevaks poliitikaks, mille eesmärk on innovatsiooni julgustamine avalike hangete, kommertskasutusele eelnevate hangete, juhtivate turgude arendamise ja VKEde kasvu kaudu avalike hangete toel; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles koondama need strateegiad üheks avalikke hankeid käsitlevaks poliitikaks, mille eesmärk on innovatsiooni julgustamine avalike hangete, kommertskasutusele eelnevate hangete, juhtivate turgude arendamise ja VKEde kasvu kaudu avalike hangete toel;

| 32. | on seisukohal, et avalikud kampaaniad looksid kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu innovatsiooni edendamise tugevdatud strateegia osana hankijatele parema keskkonna suuremate investeeringute tegemiseks innovatsiooni soodustavasse tegevusse, mille puhul investeeringud tasuvad end ära pikema aja pärast; toetab sellega seoses kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste võrgustike loomise võimalusi kommertskasutusele eelnevate hangetega seoses; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et avalikud kampaaniad looksid kommertskasutusele eelnevate hangete kaudu innovatsiooni edendamise tugevdatud strateegia osana hankijatele parema keskkonna suuremate investeeringute tegemiseks innovatsiooni soodustavasse tegevusse, mille puhul investeeringud tasuvad end ära pikema aja pärast; toetab sellega seoses kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste võrgustike loomise võimalusi kommertskasutusele eelnevate hangetega seoses;

| 33. | on seisukohal, et kommertskasutusele eelnev hange on kõige tõhusam siis, kui sellega kaasnevad piisavad stiimulid riigiasutustele uurimis- ja arendustegevuse turgude kasutamiseks ning tarnijatele valitsuse projektides osalemiseks; märgib seetõttu, et kommertskasutusele eelnevate hangete kasutuselevõtu jaoks on väga olulised rahalised stiimulid ning need ongi juba kasutusel mõnes liikmesriigis, kus keskasutus võib korvata olulise osa esimese kommertskasutusele eelneva hanke kuludest; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kommertskasutusele eelnev hange on kõige tõhusam siis, kui sellega kaasnevad piisavad stiimulid riigiasutustele uurimis- ja arendustegevuse turgude kasutamiseks ning tarnijatele valitsuse projektides osalemiseks; märgib seetõttu, et kommertskasutusele eelnevate hangete kasutuselevõtu jaoks on väga olulised rahalised stiimulid ning need ongi juba kasutusel mõnes liikmesriigis, kus keskasutus võib korvata olulise osa esimese kommertskasutusele eelneva hanke kuludest;

| 34. | on seisukohal, et innovatsiooni edendamiseks mõeldud ühenduse programmide kohaldamisalas tuleks kaaluda rahalisi stiimuleid, mis toetaksid ELi ametiasutuste vahelist koostööd kommertskasutusele eelnevate uuendusliku tehnoloogia hangete osas juhtivatel turgudel ja muudes ELi ühiste huvide valdkondades; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et innovatsiooni edendamiseks mõeldud ühenduse programmide kohaldamisalas tuleks kaaluda rahalisi stiimuleid, mis toetaksid ELi ametiasutuste vahelist koostööd kommertskasutusele eelnevate uuendusliku tehnoloogia hangete osas juhtivatel turgudel ja muudes ELi ühiste huvide valdkondades;

| 35. | märgib, et ühenduse katseprojektide seisukohalt oleks kasu komisjonipoolsest automaatsest läbivaatamisest ja praktiliste kogemuste ning lepingupunktide ulatuslikust avalikustamisest, mis võimaldaks hankijatel viidata tugevatele pretsedentidele ja mida võiks ühtlasi kasutada parimate tavade juhisena; |
| --- | --- |

35.

märgib, et ühenduse katseprojektide seisukohalt oleks kasu komisjonipoolsest automaatsest läbivaatamisest ja praktiliste kogemuste ning lepingupunktide ulatuslikust avalikustamisest, mis võimaldaks hankijatel viidata tugevatele pretsedentidele ja mida võiks ühtlasi kasutada parimate tavade juhisena;

| 36. | peab seoses kommertskasutusele eelnevate hangetega vajalikuks viia läbi üleeuroopaline katseprojekt, et demonstreerida näitlikult sellist rakendamisviisi, millega tagatakse maksimaalne õiguskindlus ja kaitse äriühingutele, eelkõige VKEdele, kes on juba oma olemuselt nõrgemad osapooled võrreldes hankijate ja avalikes hangetes tavaliselt osalevate suurte ettevõtjatega; |
| --- | --- |

36.

peab seoses kommertskasutusele eelnevate hangetega vajalikuks viia läbi üleeuroopaline katseprojekt, et demonstreerida näitlikult sellist rakendamisviisi, millega tagatakse maksimaalne õiguskindlus ja kaitse äriühingutele, eelkõige VKEdele, kes on juba oma olemuselt nõrgemad osapooled võrreldes hankijate ja avalikes hangetes tavaliselt osalevate suurte ettevõtjatega;

| 37. | märgib, et kommertskasutusele eelnevate hangete tugevdamine on liikmesriikide jaoks endiselt üks paljudest vahenditest oma panuse suurendamiseks innovatsiooni ja teadusuuringute osas; kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama innovatsiooni kõigi sidusrühmade, sealhulgas ülikoolide, uurimisasutuste ja muude majandusarengu edendamisega seotud organite kaasamisega, et paremini siduda ametiasutused uuenduslike ettevõtetega; on seisukohal, et see kaasamine tuleks lisada terviklikku teadusuuringute, innovatsiooni ja arendustegevuse strateegiasse; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kommertskasutusele eelnevate hangete tugevdamine on liikmesriikide jaoks endiselt üks paljudest vahenditest oma panuse suurendamiseks innovatsiooni ja teadusuuringute osas; kutsub seetõttu liikmesriike üles edendama innovatsiooni kõigi sidusrühmade, sealhulgas ülikoolide, uurimisasutuste ja muude majandusarengu edendamisega seotud organite kaasamisega, et paremini siduda ametiasutused uuenduslike ettevõtetega; on seisukohal, et see kaasamine tuleks lisada terviklikku teadusuuringute, innovatsiooni ja arendustegevuse strateegiasse;

| 38. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel edendada konkurentsi ergutamiseks elektrooniliste hankesüsteemide ja dünaamiliste menetluste kasutamist, mis aitaks kommertskasutusele eelnevate hangete protsessi lihtsustada; |
| --- | --- |

38.

soovitab komisjonil ja liikmesriikidel edendada konkurentsi ergutamiseks elektrooniliste hankesüsteemide ja dünaamiliste menetluste kasutamist, mis aitaks kommertskasutusele eelnevate hangete protsessi lihtsustada;

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(2)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(3)  ELT C 91, 12.4.2008, lk 4.

(4)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 455.

(5)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm.

(6)  ELT C 325, 19.12.2008, lk 44.

(7)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 16 punkt f ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 24 punkt e.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/16

---

Teine strateegiline energiaülevaade

P6_TA(2009)0038

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon teise strateegilise energiaülevaate kohta (2008/2239(INI))

(2010/C 67 E/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” (KOM(2008)0781) (teatis teise strateegilise energiaülevaate kohta); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” (KOM(2008)0781) (teatis teise strateegilise energiaülevaate kohta);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta rohelist raamatut pealkirjaga „Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunas” (KOM(2008)0782); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta rohelist raamatut pealkirjaga „Turvalise, säästva ja konkurentsivõimelise Euroopa energiavõrgu suunas” (KOM(2008)0782);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta aruannet üle-euroopaliste energiavõrkude 2002.–2006. aasta programmide rakendamise kohta (KOM(2008)0770); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta aruannet üle-euroopaliste energiavõrkude 2002.–2006. aasta programmide rakendamise kohta (KOM(2008)0770);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/67/EÜ kohta, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid (KOM(2008)0769); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist 26. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/67/EÜ kohta, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid (KOM(2008)0769);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (KOM(2008)0775); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (KOM(2008)0775);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Energiatõhusus: eesmärgiks seatud 20 % energiasäästu saavutamine” (KOM(2008)0772); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Energiatõhusus: eesmärgiks seatud 20 % energiasäästu saavutamine” (KOM(2008)0772);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0780); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0780);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0778); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0778);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (KOM(2008)0779); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (KOM(2008)0779);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik (KOM(2008)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik (KOM(2008)0790),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa võib säästa rohkem energiat soojuse ja elektri koostootmise abil” (KOM(2008)0771); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa võib säästa rohkem energiat soojuse ja elektri koostootmise abil” (KOM(2008)0771);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga Avamere tuuleenergia: meetmed, mida on vaja võtta energiapoliitika 2020. aasta ja edaspidiste eesmärkide saavutamiseks (KOM(2008)0768); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga Avamere tuuleenergia: meetmed, mida on vaja võtta energiapoliitika 2020. aasta ja edaspidiste eesmärkide saavutamiseks (KOM(2008)0768);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Tuumaenergia ajakohastatud näidisprogramm seoses teise strateegilise energeetikaülevaatega” (KOM(2008)0776); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Tuumaenergia ajakohastatud näidisprogramm seoses teise strateegilise energeetikaülevaatega” (KOM(2008)0776);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga: Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (KOM(2007)0002); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga: Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (KOM(2007)0002);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist pealkirjaga „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist pealkirjaga „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800);

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse nr 1229/2003/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni hinnangu kohta Euratomile – 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2007. aasta resolutsiooni hinnangu kohta Euratomile – 50 aastat Euroopa tuumaenergiapoliitikat (2);

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni traditsiooniliste energiaallikate ja energiatehnoloogia kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni traditsiooniliste energiaallikate ja energiatehnoloogia kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava ja potentsiaali realiseerimise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava ja potentsiaali realiseerimise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (9);

| — | võttes arvesse 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (11);

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (13);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni fossiilkütustest säästva elektritootmise varase tutvustamise toetamise kohta (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13. ja 14. märtsi 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0013/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0013/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa energiapoliitika tervikuna peab ühitaval viisil lähtuma kolmest võrdselt olulisest põhieesmärgist, milleks on energiavarustuse kindlus ja liikmesriikidevaheline solidaarsus, tegelemine kliimamuutusega ja pühendumine ühenduse eesmärkide täitmisele ja rakendamisele ning konkurentsivõime; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa energiapoliitika tervikuna peab ühitaval viisil lähtuma kolmest võrdselt olulisest põhieesmärgist, milleks on energiavarustuse kindlus ja liikmesriikidevaheline solidaarsus, tegelemine kliimamuutusega ja pühendumine ühenduse eesmärkide täitmisele ja rakendamisele ning konkurentsivõime;

| B. | arvestades, et ülalnimetatud kolme eesmärgi saavutamiseks on vaja energiapoliitikas täielikku paradigmanihet, mis viiks ühtlasi sotsiaal-, keskkonna-, majandus- ja tööhõiveküsimusi arvestavale lahendusele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülalnimetatud kolme eesmärgi saavutamiseks on vaja energiapoliitikas täielikku paradigmanihet, mis viiks ühtlasi sotsiaal-, keskkonna-, majandus- ja tööhõiveküsimusi arvestavale lahendusele;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu sõltuvus traditsioonilistest energiaallikatest ja piiratud arvust energiatootjatest kujutab endast suurt ohtu stabiilsusele, heaolule ja energiavarustuse kindlusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu sõltuvus traditsioonilistest energiaallikatest ja piiratud arvust energiatootjatest kujutab endast suurt ohtu stabiilsusele, heaolule ja energiavarustuse kindlusele;

| D. | arvestades, et energiaimpordist sõltuvuse vähendamise, konkurentsivõime tugevdamise ja kliimamuutusevastase võitluse juures peab olema keskne roll energiatõhususe suurendamisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiaimpordist sõltuvuse vähendamise, konkurentsivõime tugevdamise ja kliimamuutusevastase võitluse juures peab olema keskne roll energiatõhususe suurendamisel;

| E. | arvestades, et enamikus sektorites Euroopa Liidu energianõudlus jätkuvalt suureneb, mis tähendab, et energiatõhususe pakutavad võimalused jäetakse kasutamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamikus sektorites Euroopa Liidu energianõudlus jätkuvalt suureneb, mis tähendab, et energiatõhususe pakutavad võimalused jäetakse kasutamata;

| F. | arvestades, et EL impordib praegu 50% tarbitavast energiast ning 2030. aastal võib see näitaja ulatuda 70%-ni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL impordib praegu 50% tarbitavast energiast ning 2030. aastal võib see näitaja ulatuda 70%-ni;

| G. | arvestades, et ELi energiavarustuse kindlust ähvardavaid ohte suurendavad puudulik nägemus säästlikul energiakasutusel põhinevast majandusest ja investeeringute nappus, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mis toob paljudes energia- ja energiaga seotud sektorites kaasa piiratud või isegi ebapiisava tootmisvõimsuse, muutes vajalikuks elektrijaamade uuendamise ja nendesse 2030. aastaks hinnanguliselt 900 miljardi euro investeerimise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi energiavarustuse kindlust ähvardavaid ohte suurendavad puudulik nägemus säästlikul energiakasutusel põhinevast majandusest ja investeeringute nappus, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil, mis toob paljudes energia- ja energiaga seotud sektorites kaasa piiratud või isegi ebapiisava tootmisvõimsuse, muutes vajalikuks elektrijaamade uuendamise ja nendesse 2030. aastaks hinnanguliselt 900 miljardi euro investeerimise;

| H. | arvestades, et nafta- ja gaasihindade alanemine mõjutab ebasoodsalt kavandatud investeeringuid, tekitades vajaduse toetada kõiki suuri infrastruktuuriprojekte, mis võimaldavad importida Euroopasse suuri gaasikoguseid, mitmekesistada energiaallikaid ja tarneteid ning kõrvaldada transiidiga seotud ohte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nafta- ja gaasihindade alanemine mõjutab ebasoodsalt kavandatud investeeringuid, tekitades vajaduse toetada kõiki suuri infrastruktuuriprojekte, mis võimaldavad importida Euroopasse suuri gaasikoguseid, mitmekesistada energiaallikaid ja tarneteid ning kõrvaldada transiidiga seotud ohte;

| I. | arvestades, et praegune majanduskriis takistab lisaks investeeringuid energia infrastruktuuri; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegune majanduskriis takistab lisaks investeeringuid energia infrastruktuuri;

| J. | arvestades, et kuigi komisjon näeb ette nõudluse vähenemist traditsiooniliste energiaallikate järele järgmise kahekümne aasta jooksul, peab Euroopa Liit toetama kõiki kavandatud investeeringuid uude energiaimpordi infrastruktuuri; arvestades, et see tagab turvalise ülemineku uuele üle-euroopalisele energiasüsteemile, mis valmib eeldatavalt 2020. aastaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi komisjon näeb ette nõudluse vähenemist traditsiooniliste energiaallikate järele järgmise kahekümne aasta jooksul, peab Euroopa Liit toetama kõiki kavandatud investeeringuid uude energiaimpordi infrastruktuuri; arvestades, et see tagab turvalise ülemineku uuele üle-euroopalisele energiasüsteemile, mis valmib eeldatavalt 2020. aastaks;

| K. | arvestades, et ülemaailmse energiapuuduse ohu leevendamiseks peab EL olema 2030. aastaks välja töötanud ja programmi võtnud uusi konkurentsivõimelisi säästvaid energiatehnoloogia rakendusi ning ühtlasi märkimisväärselt vähendanud energia tarbimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülemaailmse energiapuuduse ohu leevendamiseks peab EL olema 2030. aastaks välja töötanud ja programmi võtnud uusi konkurentsivõimelisi säästvaid energiatehnoloogia rakendusi ning ühtlasi märkimisväärselt vähendanud energia tarbimist;

| L. | arvestades, et Euroopa Liit peab kiiresti tegema suuri investeeringuid võrkudesse ja välja kujundama energia siseturu, tuleks julgustada ettepoole vaatavaid algatusi, nagu Euroopa põhivõrguettevõtja staatuse kehtestamine ja Euroopa ühtse gaasivõrgu loomine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liit peab kiiresti tegema suuri investeeringuid võrkudesse ja välja kujundama energia siseturu, tuleks julgustada ettepoole vaatavaid algatusi, nagu Euroopa põhivõrguettevõtja staatuse kehtestamine ja Euroopa ühtse gaasivõrgu loomine;

| M. | arvestades, et energiasektor ja investeeringud energia infrastruktuuri vajavad kindlat õigusraamistikku ja riiklike reguleerivate asutuste tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energiasektor ja investeeringud energia infrastruktuuri vajavad kindlat õigusraamistikku ja riiklike reguleerivate asutuste tihedamat koostööd;

| N. | arvestades, et energiavõrkude areng aitab oluliselt parandada energiavarustuse kindlust, mis peaks kuuluma Euroopa energiapoliitika peamiste eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et energiavõrkude areng aitab oluliselt parandada energiavarustuse kindlust, mis peaks kuuluma Euroopa energiapoliitika peamiste eesmärkide hulka;

| O. | arvestades, et elektri- ja gaasisektor vajavad stabiilset ja ettearvatavat õigusraamistikku, mis eeldab suurte volituste andmist energiasektorit reguleerivate asutuste koostööametile (ACER), nii et see saaks aidata ühtlustada riiklike õigusraamistikke ja vältida komiteemenetlusest tuleneda võivat ebakindlust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et elektri- ja gaasisektor vajavad stabiilset ja ettearvatavat õigusraamistikku, mis eeldab suurte volituste andmist energiasektorit reguleerivate asutuste koostööametile (ACER), nii et see saaks aidata ühtlustada riiklike õigusraamistikke ja vältida komiteemenetlusest tuleneda võivat ebakindlust;

| P. | arvestades, et energiavarustuse kindlusega seotud eesmärkide saavutamiseks tuleb liikmesriikides, kus on olemas traditsioonilised omamaised energiaressursid, kasutada neid kooskõlas riikliku ja ELi keskkonnaõigustikuga, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et energiavarustuse kindlusega seotud eesmärkide saavutamiseks tuleb liikmesriikides, kus on olemas traditsioonilised omamaised energiaressursid, kasutada neid kooskõlas riikliku ja ELi keskkonnaõigustikuga,

| 1. | kutsub liikmesriike üles käsitlema energiapoliitika strateegilist analüüsi energiapoliitika rakendamise alusena ja koostama selle põhjal aastateks 2010–2012 ambitsioonikat tegevuskava; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike üles käsitlema energiapoliitika strateegilist analüüsi energiapoliitika rakendamise alusena ja koostama selle põhjal aastateks 2010–2012 ambitsioonikat tegevuskava;

| 2. | kinnitab 2020. aastaks seatud kolmekordset eesmärki vähendada kasvuhoonegaase 20 % ja rahvusvahelise kokkuleppe saavutamise korral 30 % võrra, vähendada energiatarbimist vähemalt 20 % võrra ja kasutada primaarenergia lõpptarbimises vähemalt 20 % ulatuses taastuvaid energiaallikaid; kutsub ELi ja liikmesriike üles muutuma kõige energiatõhusama majandusega piirkonnaks, et aidata aktiivselt kaasa eesmärgile saavutada kliimamuutuse jäämine 2°C piiresse; kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähemalt 80 %; palub komisjonil kõigi sidusrühmadega konsulteerides välja töötada energiasektori võimalikud arengustsenaariumid, milles kirjeldada eesmärkide saavutamise teid ning esitada asjakohased tehnilised ja majanduslikud prognoosid; |
| --- | --- |

2.

kinnitab 2020. aastaks seatud kolmekordset eesmärki vähendada kasvuhoonegaase 20 % ja rahvusvahelise kokkuleppe saavutamise korral 30 % võrra, vähendada energiatarbimist vähemalt 20 % võrra ja kasutada primaarenergia lõpptarbimises vähemalt 20 % ulatuses taastuvaid energiaallikaid; kutsub ELi ja liikmesriike üles muutuma kõige energiatõhusama majandusega piirkonnaks, et aidata aktiivselt kaasa eesmärgile saavutada kliimamuutuse jäämine 2°C piiresse; kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks vähemalt 80 %; palub komisjonil kõigi sidusrühmadega konsulteerides välja töötada energiasektori võimalikud arengustsenaariumid, milles kirjeldada eesmärkide saavutamise teid ning esitada asjakohased tehnilised ja majanduslikud prognoosid;

| 3. | usub kindlalt, et energia tarbimise vähendamine on esmatähtis tegevus, mis võimaldab saavutada säästva arengu, innovatsiooni, töökohtade loomise ja konkurentsivõimega seotud eesmärke, ning on ühtlasi tõhus ja odav viis energiajulgeoleku suurendamiseks; |
| --- | --- |

3.

usub kindlalt, et energia tarbimise vähendamine on esmatähtis tegevus, mis võimaldab saavutada säästva arengu, innovatsiooni, töökohtade loomise ja konkurentsivõimega seotud eesmärke, ning on ühtlasi tõhus ja odav viis energiajulgeoleku suurendamiseks;

| 4. | palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta 2020. aastaks seatud eesmärk vähendada energiatarbimist 20 % võrra liikmesriikide jaoks õiguslikult siduvaks ning esitada ja rakendada selle saavutamiseks kooskõlastatud meetmeid; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta 2020. aastaks seatud eesmärk vähendada energiatarbimist 20 % võrra liikmesriikide jaoks õiguslikult siduvaks ning esitada ja rakendada selle saavutamiseks kooskõlastatud meetmeid;

| 5. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles püstitama eesmärgiks energiatõhususe suurenemist 35% ja taastuvenergia osakaalu jõudmist 60%-ni aastaks 2050; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles püstitama eesmärgiks energiatõhususe suurenemist 35% ja taastuvenergia osakaalu jõudmist 60%-ni aastaks 2050;

| 6. | palub komisjonil toetada kõiki kavandatud investeeringuid uude energiaimpordi infrastruktuuri ja taastuvenergia tehnoloogiasse, et toime tulla nafta- ja gaasihindade alanemisega, mis avaldavad kavandatud investeeringutele kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil toetada kõiki kavandatud investeeringuid uude energiaimpordi infrastruktuuri ja taastuvenergia tehnoloogiasse, et toime tulla nafta- ja gaasihindade alanemisega, mis avaldavad kavandatud investeeringutele kahjulikku mõju;

Euroopa energiapoliitika

| 7. | kutsub liikmesriike üles Euroopa Liidu ees energia tarnekindluse vallas seisvaid ohte arvesse võttes saavutama energiaküsimustes üksmeelt; märgib, et liikmesriikide praegune tegevus läheb selle püüdlusega vastuollu; peab varustuskindluse, solidaarsuse ja rahvusvahelise õigusliku raamistiku kehtestamiseks käimasolevate läbirääkimiste kordamineku nimel oluliseks, et komisjon esitaks nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku Euroopa Liidu energiapoliitika väljakujundamiseks, võttes asjakohaselt arvesse Euroopa Liidu ja liikmesriikide pädevusvaldkondi: rahvusvahelised suhted, energiatõhusus, kliimamuutusevastane võitlus, siseturu edasine areng, rahvusvaheliste lepingute arutamine, tulevikuväljavaated ja dialoog tootjate ja transiidiriikidega, energeetikavaldkonna teadusuuringud ning energiatarnete mitmekesistamine; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles Euroopa Liidu ees energia tarnekindluse vallas seisvaid ohte arvesse võttes saavutama energiaküsimustes üksmeelt; märgib, et liikmesriikide praegune tegevus läheb selle püüdlusega vastuollu; peab varustuskindluse, solidaarsuse ja rahvusvahelise õigusliku raamistiku kehtestamiseks käimasolevate läbirääkimiste kordamineku nimel oluliseks, et komisjon esitaks nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku Euroopa Liidu energiapoliitika väljakujundamiseks, võttes asjakohaselt arvesse Euroopa Liidu ja liikmesriikide pädevusvaldkondi: rahvusvahelised suhted, energiatõhusus, kliimamuutusevastane võitlus, siseturu edasine areng, rahvusvaheliste lepingute arutamine, tulevikuväljavaated ja dialoog tootjate ja transiidiriikidega, energeetikavaldkonna teadusuuringud ning energiatarnete mitmekesistamine;

| 8. | palub komisjonil aidata luua Euroopa Liidu ühtset seisukohta suhetes kolmandate riikide tootjatega, arendades vastastikku kasulikku sõltuvust üksteisest ja tugevdades ELi ettevõtete läbirääkimispositsiooni kolmandate riikide riigiettevõtete suhtes; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil aidata luua Euroopa Liidu ühtset seisukohta suhetes kolmandate riikide tootjatega, arendades vastastikku kasulikku sõltuvust üksteisest ja tugevdades ELi ettevõtete läbirääkimispositsiooni kolmandate riikide riigiettevõtete suhtes;

| 9. | on arvamusel, et energiasolidaarsusest tuleb teha oluline üle-euroopaline eesmärk nii Euroopa Liidu, piirkondlikul kui ka kahepoolsel tasandil; on arvamusel, et energiavarustuse kahjustamine ühes liikmesriigis kahjustab kogu ELi; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et energiasolidaarsusest tuleb teha oluline üle-euroopaline eesmärk nii Euroopa Liidu, piirkondlikul kui ka kahepoolsel tasandil; on arvamusel, et energiavarustuse kahjustamine ühes liikmesriigis kahjustab kogu ELi;

| 10. | rõhutab kohaliku tasandi algatuste olulisus kliimamuutuse vastu võitlemisel; toetab energiatõhususe edendamise ja taastuvenergia kasutamise meetmeid, nagu ühtekuuluvuspoliitika raamesse või rohelise energia maksupaketti kuuluvad rahastamisprogrammid, nn linnapeade pakt, ning toetab sellega seoses ideed võtta vastu nn saarte pakt, mille abil levitada häid tavasid ja arendada kõrge energiatõhususega ja taastuvenergiat kasutavaid kogukondi ja linnu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab kohaliku tasandi algatuste olulisus kliimamuutuse vastu võitlemisel; toetab energiatõhususe edendamise ja taastuvenergia kasutamise meetmeid, nagu ühtekuuluvuspoliitika raamesse või rohelise energia maksupaketti kuuluvad rahastamisprogrammid, nn linnapeade pakt, ning toetab sellega seoses ideed võtta vastu nn saarte pakt, mille abil levitada häid tavasid ja arendada kõrge energiatõhususega ja taastuvenergiat kasutavaid kogukondi ja linnu;

| 11. | usub, et asjakohane Euroopa energiapoliitika peab tuginema süsinikuvaba energia ja väga madalate heitkogustega fossiilkütuste põhisele tasakaalustatud energiakasutusele ning uuele tehnoloogiale, mis vähendab olulisel määral kasvuhoonegaaside heitkoguseid tahketest fossiilkütustest; |
| --- | --- |

11.

usub, et asjakohane Euroopa energiapoliitika peab tuginema süsinikuvaba energia ja väga madalate heitkogustega fossiilkütuste põhisele tasakaalustatud energiakasutusele ning uuele tehnoloogiale, mis vähendab olulisel määral kasvuhoonegaaside heitkoguseid tahketest fossiilkütustest;

| 12. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid töötama välja riiklikud strateegiad energiapuuduse küsimusega tegelemiseks oma territooriumil; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid töötama välja riiklikud strateegiad energiapuuduse küsimusega tegelemiseks oma territooriumil;

| 13. | on arvamusel, et ettevõtjate ja poliitikakujundajate vaheline ülesannete jaotus, mille kohaselt energiavarustuse kindluse eest vastutavad ettevõtjad, on andnud häid tulemusi ja seetõttu tuleks selle põhimõtte rakendamist jätkata; kutsub poliitikakujundajaid üles võtma üha keerulisemat ülemaailmset olukorda arvestades tulevikus rohkem ettevõtlust toetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

on arvamusel, et ettevõtjate ja poliitikakujundajate vaheline ülesannete jaotus, mille kohaselt energiavarustuse kindluse eest vastutavad ettevõtjad, on andnud häid tulemusi ja seetõttu tuleks selle põhimõtte rakendamist jätkata; kutsub poliitikakujundajaid üles võtma üha keerulisemat ülemaailmset olukorda arvestades tulevikus rohkem ettevõtlust toetavaid meetmeid;

| 14. | tuletab meelde, et Lissaboni lepingu allkirjastamisega võtsid liikmesriigid kohustuse võidelda kliimamuutuse vastu ja ilmutada energiakriisi puhul solidaarsust; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Lissaboni lepingu allkirjastamisega võtsid liikmesriigid kohustuse võidelda kliimamuutuse vastu ja ilmutada energiakriisi puhul solidaarsust;

| 15. | on seisukohal, et Lissaboni lepingu ratifitseerimine tugevdab veelgi kõiki pingutusi ühise Euroopa Liidu energiapoliitika rajamiseks; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Lissaboni lepingu ratifitseerimine tugevdab veelgi kõiki pingutusi ühise Euroopa Liidu energiapoliitika rajamiseks;

Energiavarustuse kindlus

| 16. | avaldab heameelt Euroopa Liidu varustuskindluse ja solidaarsuse tegevuskava üle; |
| --- | --- |

16.

avaldab heameelt Euroopa Liidu varustuskindluse ja solidaarsuse tegevuskava üle;

ELi energiavajaduse katmiseks vajaliku infrastruktuuri arendamine

| 17. | juhib tähelepanu esmatähtsate ja Euroopa Liidule vajalike transpordi- ja energiavõrkude rajamise viibimisele; rõhutab, et investeeringute nappus aeglustab siseturu korralikku toimimist ning tingib tootmisvõimsuse piiratust või isegi ebapiisavust kõikides energiasektorites; märgib, et selles on ainult osaliselt süüdi energiasektor, ning kutsub liikmesriike üles suurendama kodanike kaasatust, teavitades neid uute infrastruktuuri- ja tootmisprojektide vajalikkusest; palub riiklikel reguleerivatel asutustel teha oma pädevuse piires kõik endast olenev investeeringute kiirendamiseks; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu esmatähtsate ja Euroopa Liidule vajalike transpordi- ja energiavõrkude rajamise viibimisele; rõhutab, et investeeringute nappus aeglustab siseturu korralikku toimimist ning tingib tootmisvõimsuse piiratust või isegi ebapiisavust kõikides energiasektorites; märgib, et selles on ainult osaliselt süüdi energiasektor, ning kutsub liikmesriike üles suurendama kodanike kaasatust, teavitades neid uute infrastruktuuri- ja tootmisprojektide vajalikkusest; palub riiklikel reguleerivatel asutustel teha oma pädevuse piires kõik endast olenev investeeringute kiirendamiseks;

| 18. | märgib, et uue investeeringutelaine puhul tuleb vaadata tulevikku, et võtta arvesse energia tarbimis- ja tootmisviiside muutusi, ning detsentraliseeritud energiasüsteemide jaoks on vaja rohkeid taastuvenergia allikaid; |
| --- | --- |

18.

märgib, et uue investeeringutelaine puhul tuleb vaadata tulevikku, et võtta arvesse energia tarbimis- ja tootmisviiside muutusi, ning detsentraliseeritud energiasüsteemide jaoks on vaja rohkeid taastuvenergia allikaid;

| 19. | märgib, et Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgi saavutada liikmesriikide vaheliste gaasi- ja elektrivõrgu ühenduste võimsuse 10%-line tase; |
| --- | --- |

19.

märgib, et Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgi saavutada liikmesriikide vaheliste gaasi- ja elektrivõrgu ühenduste võimsuse 10%-line tase;

| 20. | tervitab ideed suurendada võrkudesse tehtavate investeeringute edendamiseks Euroopa Liidu poolset rahastust; märgib huviga komisjoni ettepanekut eraldada 2008. aasta majanduse taastamise tegevuskava raames 2008. ja 2009. aasta kulutamata eelarvevahenditest 5 miljardit eurot eelkõige uute energiaühenduste rajamiseks; palub kaasata Euroopa Parlament täiel määral projektide lõpliku valiku otsustamisprotsessi; arvab, et Euroopa Investeerimispangal peaks olema energiatõhususega, taastuvenergiaga ning teadus- ja arendustegevusega seotud projektide rahastamise tagamisel väljapaistvam roll; |
| --- | --- |

20.

tervitab ideed suurendada võrkudesse tehtavate investeeringute edendamiseks Euroopa Liidu poolset rahastust; märgib huviga komisjoni ettepanekut eraldada 2008. aasta majanduse taastamise tegevuskava raames 2008. ja 2009. aasta kulutamata eelarvevahenditest 5 miljardit eurot eelkõige uute energiaühenduste rajamiseks; palub kaasata Euroopa Parlament täiel määral projektide lõpliku valiku otsustamisprotsessi; arvab, et Euroopa Investeerimispangal peaks olema energiatõhususega, taastuvenergiaga ning teadus- ja arendustegevusega seotud projektide rahastamise tagamisel väljapaistvam roll;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt tegutsema, et suurendada ettevõtjate arvu energiaturul, ja eelkõige võtma meetmeid, mis toetavad väikeste ja keskmiste ettevõtjate tootmisvõimalusi ja turulepääsu; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt tegutsema, et suurendada ettevõtjate arvu energiaturul, ja eelkõige võtma meetmeid, mis toetavad väikeste ja keskmiste ettevõtjate tootmisvõimalusi ja turulepääsu;

| 22. | rõhutab vajadust arendada Kesk- ja Kagu-Euroopas põhja-lõunasuunalisi gaasi- ja elektrivõrkude ühendusi, tuletades meelde, et Läänemere piirkonna võrgud vajavad arendamist ja ühendamist Lääne-Euroopa võrgustikku; rõhutab vajadust osutada erilist tähelepanu gaasi- ja elektrivõrku ning hoiustamist hõlmava Läänemere energiaühenduste kava väljatöötamisele 2009. aastal; toetab ka võrguühenduste rajamist Euroopa Liidu saartel ning raskesti juurdepääsetavates ja eraldatud piirkondades; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust arendada Kesk- ja Kagu-Euroopas põhja-lõunasuunalisi gaasi- ja elektrivõrkude ühendusi, tuletades meelde, et Läänemere piirkonna võrgud vajavad arendamist ja ühendamist Lääne-Euroopa võrgustikku; rõhutab vajadust osutada erilist tähelepanu gaasi- ja elektrivõrku ning hoiustamist hõlmava Läänemere energiaühenduste kava väljatöötamisele 2009. aastal; toetab ka võrguühenduste rajamist Euroopa Liidu saartel ning raskesti juurdepääsetavates ja eraldatud piirkondades;

| 23. | rõhutab samal põhjusel vajadust arendada ühendusi Edela-Euroopas, eelkõige Pürenee poolsaarelt Prantsusmaa põhjaosani; |
| --- | --- |

23.

rõhutab samal põhjusel vajadust arendada ühendusi Edela-Euroopas, eelkõige Pürenee poolsaarelt Prantsusmaa põhjaosani;

| 24. | tuletab meelde, et piiriülesed ühendused on olemas juba paljude riikide vahel; märgib, et piirkondlike algatuste raames, nagu viiepoolne foorum, on välja töötatud rakenduskõlblikke praktilisi lahendusi, mis suurendavad siseturu ühtsust; julgustab kõnealuste algatuste tegijaid jätkama oma edukat tööd; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et piiriülesed ühendused on olemas juba paljude riikide vahel; märgib, et piirkondlike algatuste raames, nagu viiepoolne foorum, on välja töötatud rakenduskõlblikke praktilisi lahendusi, mis suurendavad siseturu ühtsust; julgustab kõnealuste algatuste tegijaid jätkama oma edukat tööd;

| 25. | palub komisjonil panna ette asjakohaseid meetmeid, et julgustada piiriüleste ühenduste rajamist ning elektrivõrkude arendamist, võimaldades optimeerida integratsiooni ja tasakaalustada taastuvenergia tootmisega kaasnevaid kõikumisi nii maismaal kui avamerel; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil panna ette asjakohaseid meetmeid, et julgustada piiriüleste ühenduste rajamist ning elektrivõrkude arendamist, võimaldades optimeerida integratsiooni ja tasakaalustada taastuvenergia tootmisega kaasnevaid kõikumisi nii maismaal kui avamerel;

| 26. | tervitab ettepanekut töötada välja Põhjamere tuuleenergiavõrgu projekt, et kasutada ära sealset äärmiselt suur tuulenergiapotentsiaali; tervitab ühtlasi ka üle-euroopalise supervõrgu loomist Põhjamere, Vahemere ja Läänemere piirkonna energiavõrgu infrastruktuuri ühendamise teel; |
| --- | --- |

26.

tervitab ettepanekut töötada välja Põhjamere tuuleenergiavõrgu projekt, et kasutada ära sealset äärmiselt suur tuulenergiapotentsiaali; tervitab ühtlasi ka üle-euroopalise supervõrgu loomist Põhjamere, Vahemere ja Läänemere piirkonna energiavõrgu infrastruktuuri ühendamise teel;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama asjakohaseid õigusakte ja võimaldama mittediskrimineerivat juurdepääsu uuele infrastruktuurile, nt Põhjamere tuuleenergiavõrgule; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama asjakohaseid õigusakte ja võimaldama mittediskrimineerivat juurdepääsu uuele infrastruktuurile, nt Põhjamere tuuleenergiavõrgule;

| 28. | on seisukohal, et EL peab tõeliselt ja võimalikult kiiresti suurendama energiaallikate mitmekesisust ja varustuskindlust; kutsub komisjoni ja eesistujariiki Tšehhi Vabariiki üles esitama järgmisel Euroopa Ülemkogul uut ambitsioonikat ja tulevikku vaatavat mitmekesistamise kava; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et EL peab tõeliselt ja võimalikult kiiresti suurendama energiaallikate mitmekesisust ja varustuskindlust; kutsub komisjoni ja eesistujariiki Tšehhi Vabariiki üles esitama järgmisel Euroopa Ülemkogul uut ambitsioonikat ja tulevikku vaatavat mitmekesistamise kava;

| 29. | toetab tarneallikate ja -teede mitmekesistamise projekte, sealhulgas lõunapoolse gaasitransiidikoridori väljatöötamist ning Nabucco, Türgi, Kreeka ja Itaalia vahelise gaasiühenduse ja South Streami projekti; rõhutab vajadust teha koostööd asjaomaste riikide, sealhulgas Kaspia mere piirkonna riikidega; peab pikaajalises perspektiivis väga tähtsaks tarneid selle piirkonna teistest riikidest, kui poliitiline olukord seda võimaldab, näiteks Usbekistanist ja Iraanist, mis peaksid tulevikus kujunema ELile olulisteks tarneallikateks; |
| --- | --- |

29.

toetab tarneallikate ja -teede mitmekesistamise projekte, sealhulgas lõunapoolse gaasitransiidikoridori väljatöötamist ning Nabucco, Türgi, Kreeka ja Itaalia vahelise gaasiühenduse ja South Streami projekti; rõhutab vajadust teha koostööd asjaomaste riikide, sealhulgas Kaspia mere piirkonna riikidega; peab pikaajalises perspektiivis väga tähtsaks tarneid selle piirkonna teistest riikidest, kui poliitiline olukord seda võimaldab, näiteks Usbekistanist ja Iraanist, mis peaksid tulevikus kujunema ELile olulisteks tarneallikateks;

| 30. | väljendab ka oma toetust Alžeeria, Hispaania ja Prantsusmaa ning mandri-Euroopa MEDGAZi projekti täielikule ühendamisele, mida komisjon käsitleb ELi võrkude ühendamise prioriteetplaanis Euroopa tasandi tähtsusega projektina, et mitmekesistada veelgi Euroopasse tulevaid gaasi tarneteid; |
| --- | --- |

30.

väljendab ka oma toetust Alžeeria, Hispaania ja Prantsusmaa ning mandri-Euroopa MEDGAZi projekti täielikule ühendamisele, mida komisjon käsitleb ELi võrkude ühendamise prioriteetplaanis Euroopa tasandi tähtsusega projektina, et mitmekesistada veelgi Euroopasse tulevaid gaasi tarneteid;

| 31. | pooldab maagaasi sisetootmise langust ja paljude liikmesriikide energiaallikate struktuuri muutust silmas pidades kõigi käesolevalt planeeritud maagaasi ja elektri infrastruktuuri projektide kiiret lõpuleviimist, et kindlustada nõudluse rahuldamine ka tulevikus; |
| --- | --- |

31.

pooldab maagaasi sisetootmise langust ja paljude liikmesriikide energiaallikate struktuuri muutust silmas pidades kõigi käesolevalt planeeritud maagaasi ja elektri infrastruktuuri projektide kiiret lõpuleviimist, et kindlustada nõudluse rahuldamine ka tulevikus;

| 32. | on seisukohal, et suhted ja partnerlus peamiste energiatootjate, transiidiriikide ja tarbijariikidega on olulised ja neid tuleb süvendada; rõhutab siiski, et nimetatud suhete ja partnerluse süvendamine ei tohi ühelgi juhul toimuda Euroopa Liidu põhiväärtustest ja eelkõige inimõiguste austamisest loobumise hinnaga; rõhutab sellega seoses, et usalduse ja tihedamate ning õiguslikult siduvate suhete loomine ELi ja tootja- ning transiidiriikide vahel peab toimuma käsikäes demokraatia ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtte edendamise ja austamisega; kutsub üles töötama välja ja võtma vastu selle jaoks asjakohast poliitikat ja meetmeid; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et suhted ja partnerlus peamiste energiatootjate, transiidiriikide ja tarbijariikidega on olulised ja neid tuleb süvendada; rõhutab siiski, et nimetatud suhete ja partnerluse süvendamine ei tohi ühelgi juhul toimuda Euroopa Liidu põhiväärtustest ja eelkõige inimõiguste austamisest loobumise hinnaga; rõhutab sellega seoses, et usalduse ja tihedamate ning õiguslikult siduvate suhete loomine ELi ja tootja- ning transiidiriikide vahel peab toimuma käsikäes demokraatia ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtte edendamise ja austamisega; kutsub üles töötama välja ja võtma vastu selle jaoks asjakohast poliitikat ja meetmeid;

| 33. | nõuab sellega seoses Venemaalt ELi kulgevat gaasitransiiti käsitleva kolmepoolse kokkuleppe sõlmimist ELi, Venemaa ja Ukraina vahel, et tagada energiavarustuse kindlus eelolevatel aastatel; |
| --- | --- |

33.

nõuab sellega seoses Venemaalt ELi kulgevat gaasitransiiti käsitleva kolmepoolse kokkuleppe sõlmimist ELi, Venemaa ja Ukraina vahel, et tagada energiavarustuse kindlus eelolevatel aastatel;

| 34. | kutsub komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et leida lahendus siiani lahendamata lahtistele küsimustele, mis puudutavad maagaasi transiidi tingimusi kavandatava Türgit läbiva Nabucco gaasijuhtme kaudu; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et leida lahendus siiani lahendamata lahtistele küsimustele, mis puudutavad maagaasi transiidi tingimusi kavandatava Türgit läbiva Nabucco gaasijuhtme kaudu;

| 35. | on seisukohal, et piisav maagaasi veeldusvõimsus, mille moodustavad veeldusseadmed tootjariikides ning ELi maagaasi veeldusjaamad ja taasgaasistamisseadmed laevadel, peaks solidaarsuspõhimõtte alusel olema kättesaadav kas vahetult või teiste liikmesriikide kaudu kõikidele liikmesriikidele; on arvamusel, et uusi maagaasi veeldusjaamu tuleks pidada Euroopa tasandi tähtsusega projektideks, kuna need aitavad tarneteid mitmekesistada; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et piisav maagaasi veeldusvõimsus, mille moodustavad veeldusseadmed tootjariikides ning ELi maagaasi veeldusjaamad ja taasgaasistamisseadmed laevadel, peaks solidaarsuspõhimõtte alusel olema kättesaadav kas vahetult või teiste liikmesriikide kaudu kõikidele liikmesriikidele; on arvamusel, et uusi maagaasi veeldusjaamu tuleks pidada Euroopa tasandi tähtsusega projektideks, kuna need aitavad tarneteid mitmekesistada;

| 36. | palub komisjonil täielikult toetada investeeringuid strateegiliste gaasivarude hoidlate ehitamiseks, kuna need on olulised Euroopa energiajulgeoleku seisukohast; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil täielikult toetada investeeringuid strateegiliste gaasivarude hoidlate ehitamiseks, kuna need on olulised Euroopa energiajulgeoleku seisukohast;

| 37. | usub, et naftatöötlemisvõimsus kujutab endast ELi energiajulgeoleku tagamise tähtsat lisategurit; märgib, et seetõttu on oluline muuta ELi vajaduste rahuldamiseks piisava töötlemisvõimsuse nõudluse ja pakkumise mehhanismi läbipaistvamaks, võttes muu hulgas arvesse probleeme seoses diislikütuse kättesaadavusega tulevikus; |
| --- | --- |

37.

usub, et naftatöötlemisvõimsus kujutab endast ELi energiajulgeoleku tagamise tähtsat lisategurit; märgib, et seetõttu on oluline muuta ELi vajaduste rahuldamiseks piisava töötlemisvõimsuse nõudluse ja pakkumise mehhanismi läbipaistvamaks, võttes muu hulgas arvesse probleeme seoses diislikütuse kättesaadavusega tulevikus;

| 38. | taotleb kooskõlas Euroopa energiasolidaarsuse põhimõttega energiavarustuse kindluse ja energiajulgeoleku tagamist Läänemere piirkonna jaoks majanduslanguse tingimustes; |
| --- | --- |

38.

taotleb kooskõlas Euroopa energiasolidaarsuse põhimõttega energiavarustuse kindluse ja energiajulgeoleku tagamist Läänemere piirkonna jaoks majanduslanguse tingimustes;

Energia siseturg

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama pikaajalisi strateegilisi suuniseid, julgustades erasektori tööstusettevõtteid osalema nende rakendamises turu- ja reguleerimismehhanismide vahelises tasakaalus; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama pikaajalisi strateegilisi suuniseid, julgustades erasektori tööstusettevõtteid osalema nende rakendamises turu- ja reguleerimismehhanismide vahelises tasakaalus;

| 40. | rõhutab vajadust tagada selge ja kindel õigusraamistik, lõpetades läbirääkimised energia siseturgu käsitlevate õigusaktide üle enne parlamendi praeguse ametiaja lõppu 2009. aastal; toetab vastavalt ülalnimetatud komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse amet, sõltumatu ameti loomist ja sellele ulatuslike ja sõltumatute volituste, sealhulgas energiavarustuse kindluse ja energiavõrkudega seotud volituste andmist; kutsub liikmesriike üles soodustama kolmanda energia siseturu õigusaktide pakme rakendamist, eelkõige alustades koostööd piirkondliku ja kahepoolse solidaarsuse edendamiseks, et tagada tarnekindlus siseturul; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust tagada selge ja kindel õigusraamistik, lõpetades läbirääkimised energia siseturgu käsitlevate õigusaktide üle enne parlamendi praeguse ametiaja lõppu 2009. aastal; toetab vastavalt ülalnimetatud komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus, millega luuakse amet, sõltumatu ameti loomist ja sellele ulatuslike ja sõltumatute volituste, sealhulgas energiavarustuse kindluse ja energiavõrkudega seotud volituste andmist; kutsub liikmesriike üles soodustama kolmanda energia siseturu õigusaktide pakme rakendamist, eelkõige alustades koostööd piirkondliku ja kahepoolse solidaarsuse edendamiseks, et tagada tarnekindlus siseturul;

| 41. | palub liikmesriikidel ja komisjonil arendada mahukaid investeeringuid võrkudesse ja kujundada tulevikku suunatud algatuste kaudu, nagu Euroopa põhivõrguettevõtja staatuse kehtestamine ja Euroopa ühtse gaasivõrgu loomine, välja energia siseturg; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel ja komisjonil arendada mahukaid investeeringuid võrkudesse ja kujundada tulevikku suunatud algatuste kaudu, nagu Euroopa põhivõrguettevõtja staatuse kehtestamine ja Euroopa ühtse gaasivõrgu loomine, välja energia siseturg;

| 42. | kutsub komisjoni üles tooma eesmärgi töötada välja intelligentne omavahel ühendatud elektrisüsteemide võrk saavutamise tähtaega 2020. aastale, kuna see kuulub olulise osana 2020. aasta eesmärkide juurde; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles tooma eesmärgi töötada välja intelligentne omavahel ühendatud elektrisüsteemide võrk saavutamise tähtaega 2020. aastale, kuna see kuulub olulise osana 2020. aasta eesmärkide juurde;

| 43. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd Euroopa strateegilise kava väljatöötamisel, kavandades keskpika perioodi energiavajaduste prognooside alusel järgnevateks aastateks elektritootmise vajaduste rahuldamiseks vajalikke investeeringuid; usub, et ka gaasisektoris tuleks põhjaliku ülevaate saamiseks Euroopa tasandil vajalikest investeeringutest töötada välja soovituslik mitmeaastane kava; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd Euroopa strateegilise kava väljatöötamisel, kavandades keskpika perioodi energiavajaduste prognooside alusel järgnevateks aastateks elektritootmise vajaduste rahuldamiseks vajalikke investeeringuid; usub, et ka gaasisektoris tuleks põhjaliku ülevaate saamiseks Euroopa tasandil vajalikest investeeringutest töötada välja soovituslik mitmeaastane kava;

| 44. | kutsub olemasolevate ressursside otstarbekamaks kasutamiseks liikmesriike ja asjaomaseid sidusrühmi üles konsulteerima ja kooskõlastama tulevaste piiriüleste infrastruktuuriinvesteeringute kavasid (näiteks investeeringud võrkudesse, torujuhtmetesse või elektrijaamadesse) asjaomaste osalejatega kõigis riikides, keda kavandatud investeeringud võivad mõjutada; on seisukohal, et infrastruktuuri koordinatsioonirühma moodustamine Euroopa tasandil aitab tõsta kooskõlastamise taset ja võib täiendada võrkude arendamise 10 aasta kava, nagu on ette nähtud energia siseturu pakmes; |
| --- | --- |

44.

kutsub olemasolevate ressursside otstarbekamaks kasutamiseks liikmesriike ja asjaomaseid sidusrühmi üles konsulteerima ja kooskõlastama tulevaste piiriüleste infrastruktuuriinvesteeringute kavasid (näiteks investeeringud võrkudesse, torujuhtmetesse või elektrijaamadesse) asjaomaste osalejatega kõigis riikides, keda kavandatud investeeringud võivad mõjutada; on seisukohal, et infrastruktuuri koordinatsioonirühma moodustamine Euroopa tasandil aitab tõsta kooskõlastamise taset ja võib täiendada võrkude arendamise 10 aasta kava, nagu on ette nähtud energia siseturu pakmes;

| 45. | rõhutab, et energia siseturu lõpuleviimist saab lugeda õnnestumiseks üksnes juhul, kui kõrvaldatakse takistused investeeringutelt ja ehitatakse valmis füüsilised ühendused, mis seovad kõik liikmesriigid üheks energiavõrguks, ning ühtlasi õnnestub vältida energiahindade kõikumist, tagada kõigile tootjatele ja ühenduse pakkujatele õiglased kauplemistingimused ning jätta uutele energiatootjatele ja uue tehnoloogia kasutajatele võimalus süsteemiga liituda; rõhutab, et hiljuti läbi vaadatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (15), sätestatakse CO2 arvestamine mõistetaval ja prognoositaval viisil; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et energia siseturu lõpuleviimist saab lugeda õnnestumiseks üksnes juhul, kui kõrvaldatakse takistused investeeringutelt ja ehitatakse valmis füüsilised ühendused, mis seovad kõik liikmesriigid üheks energiavõrguks, ning ühtlasi õnnestub vältida energiahindade kõikumist, tagada kõigile tootjatele ja ühenduse pakkujatele õiglased kauplemistingimused ning jätta uutele energiatootjatele ja uue tehnoloogia kasutajatele võimalus süsteemiga liituda; rõhutab, et hiljuti läbi vaadatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (15), sätestatakse CO2 arvestamine mõistetaval ja prognoositaval viisil;

Energiaalased välissuhted

| 46. | avaldab heameelt komisjoni teatise üle teise strateegilise energiaülevaate kohta ja eelkõige selles sisalduvate energiaalaste välissuhete ettepanekute üle, mis on valdavas osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 26. septembri 2007. aasta resolutsiooniga; väljendab pettumust üksikasjalike ettepanekute puudumise pärast ning rõhutab veel kord ELi pingutuste edasise tõhustamise vajadust sidusa ja tõhusa Euroopa energiaalase välispoliitika väljatöötamisel, pöörates erilist tähelepanu suhetele energiat tootvate riikidega; |
| --- | --- |

46.

avaldab heameelt komisjoni teatise üle teise strateegilise energiaülevaate kohta ja eelkõige selles sisalduvate energiaalaste välissuhete ettepanekute üle, mis on valdavas osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ülalnimetatud 26. septembri 2007. aasta resolutsiooniga; väljendab pettumust üksikasjalike ettepanekute puudumise pärast ning rõhutab veel kord ELi pingutuste edasise tõhustamise vajadust sidusa ja tõhusa Euroopa energiaalase välispoliitika väljatöötamisel, pöörates erilist tähelepanu suhetele energiat tootvate riikidega;

| 47. | kutsub komisjoni üles toetama nn energiavarustuse kindluse punkti lisamist kaubandus-, assotsiatsiooni- ja partnerluslepingutesse, samuti koostöölepingutesse tootja- ja transiitriikidega, milles kehtestatakse käitumisjuhend ja tarnete katkestamise keeld kaubandusvaidluste korral, ning kavandama üksikasjalikult meetmeid, mida kohaldatakse ühepoolse tarnekatkestuse või lepingu- või tarnetingimuste mis tahes muutmise korral ühe partneri poolt; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles toetama nn energiavarustuse kindluse punkti lisamist kaubandus-, assotsiatsiooni- ja partnerluslepingutesse, samuti koostöölepingutesse tootja- ja transiitriikidega, milles kehtestatakse käitumisjuhend ja tarnete katkestamise keeld kaubandusvaidluste korral, ning kavandama üksikasjalikult meetmeid, mida kohaldatakse ühepoolse tarnekatkestuse või lepingu- või tarnetingimuste mis tahes muutmise korral ühe partneri poolt;

| 48. | tuletab meelde, et isegi ambitsioonika ja rangelt elluviidud energiatõhususe ja energiasäästlikkuse kava abiga jääb Euroopa Liit tõenäoliselt keskpikas perspektiivis endiselt sõltuvusse kolmandatest riikidest tarnitavast fossiilkütusest; kutsub seetõttu tungivalt üles tõhustama dialoogi transiidi- ja teiste tarbijariikidega ja tugevdama üldist koostööd rahvusvahelisel tasandil, et suurendada läbipaistvust ülemaailmsel energiaturul ja edendada säästvat arengut; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et isegi ambitsioonika ja rangelt elluviidud energiatõhususe ja energiasäästlikkuse kava abiga jääb Euroopa Liit tõenäoliselt keskpikas perspektiivis endiselt sõltuvusse kolmandatest riikidest tarnitavast fossiilkütusest; kutsub seetõttu tungivalt üles tõhustama dialoogi transiidi- ja teiste tarbijariikidega ja tugevdama üldist koostööd rahvusvahelisel tasandil, et suurendada läbipaistvust ülemaailmsel energiaturul ja edendada säästvat arengut;

| 49. | märgib pikaajaliste tarnelepingute tähtsust pikaajaliste usaldusel põhinevate suhete arendamiseks maavarasid tootvate ja ostvate riikide vahel ning vajalike investeeringute tagamiseks nii tootmisahela ülemises kui alumises otsas; |
| --- | --- |

49.

märgib pikaajaliste tarnelepingute tähtsust pikaajaliste usaldusel põhinevate suhete arendamiseks maavarasid tootvate ja ostvate riikide vahel ning vajalike investeeringute tagamiseks nii tootmisahela ülemises kui alumises otsas;

| 50. | kutsub Euroopa Liitu üles tegema koostööd Vahemere piirkonna ja eelkõige Põhja-Aafrika riikidega, võttes arvesse nende riikide suuri energiaressursse ja Aafrika jaoks olulisi arenguvõimalusi; usub, et eelkõige tuleks uurida ja edendada päikese- ja tuuleenergia kasutamist; nõuab seetõttu taastuvenergiaga ja energiatõhususega seotud ühiste eesmärkide kehtestamist Vahemere liidu loomist käsitleva Barcelona protsessi raames; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa Liitu üles tegema koostööd Vahemere piirkonna ja eelkõige Põhja-Aafrika riikidega, võttes arvesse nende riikide suuri energiaressursse ja Aafrika jaoks olulisi arenguvõimalusi; usub, et eelkõige tuleks uurida ja edendada päikese- ja tuuleenergia kasutamist; nõuab seetõttu taastuvenergiaga ja energiatõhususega seotud ühiste eesmärkide kehtestamist Vahemere liidu loomist käsitleva Barcelona protsessi raames;

| 51. | kutsub Euroopa Liitu üles tegema koostööd Lähis-Ida riikidega, võttes arvesse nende suuri energiaressursse; |
| --- | --- |

51.

kutsub Euroopa Liitu üles tegema koostööd Lähis-Ida riikidega, võttes arvesse nende suuri energiaressursse;

| 52. | toetab kava sõlmida Venemaaga uus laiapõhjaline kokkulepe, millega asendada 1997. aasta partnerlus- ja koostööleping, mis sisaldab energiat käsitlevat peatükki, milles tuleks täies ulatuses kinni pidada energiaharta lepingu ja selle transiidiprotokollide põhimõtetest; märgib, et Venemaa on kirjutanud alla ja Ukraina on ratifitseerinud energiaharta lepingu; tuletab meelde, et see sisaldab muu hulgas vaidluste lahendamise mehhanismi, mis näeb muu hulgas ette vaidluste lahendamise näiteks transiidi- või kaubandusvaidluste korral vastavate lepingu osapoolte vahel; |
| --- | --- |

52.

toetab kava sõlmida Venemaaga uus laiapõhjaline kokkulepe, millega asendada 1997. aasta partnerlus- ja koostööleping, mis sisaldab energiat käsitlevat peatükki, milles tuleks täies ulatuses kinni pidada energiaharta lepingu ja selle transiidiprotokollide põhimõtetest; märgib, et Venemaa on kirjutanud alla ja Ukraina on ratifitseerinud energiaharta lepingu; tuletab meelde, et see sisaldab muu hulgas vaidluste lahendamise mehhanismi, mis näeb muu hulgas ette vaidluste lahendamise näiteks transiidi- või kaubandusvaidluste korral vastavate lepingu osapoolte vahel;

| 53. | rõhutab vajadust arvestada Euroopa ja Venemaa vahel käimasolevas dialoogis ka Ukrainaga, kuna sel on transiidiriigina keskne roll; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust arvestada Euroopa ja Venemaa vahel käimasolevas dialoogis ka Ukrainaga, kuna sel on transiidiriigina keskne roll;

| 54. | õhutab komisjoni energiavarustuse kindluse tagamiseks kaaluma Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa riikide vahel sõlmitava energiaühenduse lepingu laiendamist muudele kolmandatele riikidele ja uute piirkondlike energiaturgude loomist naaberriikidega Kagu-Euroopa energiaühenduse eeskujul, nagu näiteks Euroopa-Vahemere energiaühendus; |
| --- | --- |

54.

õhutab komisjoni energiavarustuse kindluse tagamiseks kaaluma Euroopa Liidu ja Kagu-Euroopa riikide vahel sõlmitava energiaühenduse lepingu laiendamist muudele kolmandatele riikidele ja uute piirkondlike energiaturgude loomist naaberriikidega Kagu-Euroopa energiaühenduse eeskujul, nagu näiteks Euroopa-Vahemere energiaühendus;

| 55. | rõhutab vajadust arvestada Euroopa ning Kaspia mere ja Kaukaasia piirkonna vahel käimasolevas dialoogis ka Türgiga, kuna sel on transiidiriigina keskne roll; tuletab samal ajal meelde Türgi kui kandidaatriigi kohustusi viia oma riigisisene õigus vastavusse ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust arvestada Euroopa ning Kaspia mere ja Kaukaasia piirkonna vahel käimasolevas dialoogis ka Türgiga, kuna sel on transiidiriigina keskne roll; tuletab samal ajal meelde Türgi kui kandidaatriigi kohustusi viia oma riigisisene õigus vastavusse ELi õigustikuga;

| 56. | rõhutab Musta mere piirkonna geopoliitilist tähtsust ELi energiajulgeoleku ja energiatarnete mitmekesistamise jaoks; |
| --- | --- |

56.

rõhutab Musta mere piirkonna geopoliitilist tähtsust ELi energiajulgeoleku ja energiatarnete mitmekesistamise jaoks;

| 57. | kutsub liikmesriike üles tugevdama olemasolevate ja tulevikus sõlmitavate assotsiatsiooni- ja koostöölepingute raames energiaalaseid suhteid Ladina-Ameerika riikidega; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles tugevdama olemasolevate ja tulevikus sõlmitavate assotsiatsiooni- ja koostöölepingute raames energiaalaseid suhteid Ladina-Ameerika riikidega;

| 58. | kutsub liikmesriike üles kasutama eurot rahvusvaheliste finantssuhete kujundamisel, et vähendada nafta- ja gaasiostude arveldamisel esinevaid kõikumisi; kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima vastastikkuse klausli valguses Euroopa energiasektorisse tehtavate välisinvesteeringute küsimust; usub, et niikaua, kui ei ole tagatud vastastikune juurdepääs turule, peaks Euroopa Liit kohaldama põhivõrgu ja põhivõrgu ettevõtjate ostu suhtes tõhusat kolmanda riigi klauslit, nagu on soovitanud Euroopa Parlament ja komisjon; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles kasutama eurot rahvusvaheliste finantssuhete kujundamisel, et vähendada nafta- ja gaasiostude arveldamisel esinevaid kõikumisi; kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima vastastikkuse klausli valguses Euroopa energiasektorisse tehtavate välisinvesteeringute küsimust; usub, et niikaua, kui ei ole tagatud vastastikune juurdepääs turule, peaks Euroopa Liit kohaldama põhivõrgu ja põhivõrgu ettevõtjate ostu suhtes tõhusat kolmanda riigi klauslit, nagu on soovitanud Euroopa Parlament ja komisjon;

| 59. | palub komisjonil analüüsida erinevaid võimalusi nafta- ja gaasihindade kõikumise vähendamiseks; rõhutab, et turuhinna kujunemisel on oluline roll eelkõige läbipaistvusel ja piisava vaba tootmisvõimsuse olemasolul, ent seda protsessi võimendavad finantsspekulatsioonid; taunib strateegiliste naftavarude kasutamist hinnakõikumiste vähendamiseks majanduslikel põhjustel; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil analüüsida erinevaid võimalusi nafta- ja gaasihindade kõikumise vähendamiseks; rõhutab, et turuhinna kujunemisel on oluline roll eelkõige läbipaistvusel ja piisava vaba tootmisvõimsuse olemasolul, ent seda protsessi võimendavad finantsspekulatsioonid; taunib strateegiliste naftavarude kasutamist hinnakõikumiste vähendamiseks majanduslikel põhjustel;

| 60. | kutsub liikmesriike üles tõhustama ja koordineerima oma tegevust tarnemarsruutide, eriti meremarsruutide kindlustamisel; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike üles tõhustama ja koordineerima oma tegevust tarnemarsruutide, eriti meremarsruutide kindlustamisel;

| 61. | kutsub liikmesriike üles selgitama välja parimad tavad rahvusvahelisel tasandil ja hoogustama tehnoloogilist koostööd asjaomaste riikidega, et parandada teadmisi ja suurendada kogemusi selles valdkonnas; kutsub liikmesriike eelkõige üles tõhustama tehnoloogilist koostööd Jaapaniga, mille majandus on täielikult sõltuvuses energiaimpordist ja kes on arendanud välja maailma ühe tõhusaima energiasüsteemi; |
| --- | --- |

61.

kutsub liikmesriike üles selgitama välja parimad tavad rahvusvahelisel tasandil ja hoogustama tehnoloogilist koostööd asjaomaste riikidega, et parandada teadmisi ja suurendada kogemusi selles valdkonnas; kutsub liikmesriike eelkõige üles tõhustama tehnoloogilist koostööd Jaapaniga, mille majandus on täielikult sõltuvuses energiaimpordist ja kes on arendanud välja maailma ühe tõhusaima energiasüsteemi;

| 62. | märgib, et Hiina kasvav energiatarbimine ja kasvuhoonegaaside heide on ülisuureks väljakutseks keskkonnaeesmärkidele ja energiavarustuse kindlusele; nõuab ELi ja Hiina vahel tõhusamat koostööd väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogia siirde, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia edendamiseks; rõhutab kivisöe olulist rolli Hiina majanduse jaoks arvestades, et äärmiselt oluline on arendada ja rakendada Hiinas süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist; |
| --- | --- |

62.

märgib, et Hiina kasvav energiatarbimine ja kasvuhoonegaaside heide on ülisuureks väljakutseks keskkonnaeesmärkidele ja energiavarustuse kindlusele; nõuab ELi ja Hiina vahel tõhusamat koostööd väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega tehnoloogia siirde, eelkõige energiatõhususe ja taastuvenergia edendamiseks; rõhutab kivisöe olulist rolli Hiina majanduse jaoks arvestades, et äärmiselt oluline on arendada ja rakendada Hiinas süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist;

| 63. | märgib, et ELi ja OPECi vaheline energiadialoog on väga oluline ning julgustab komisjoni tihendama energiadialoogi Norraga; |
| --- | --- |

63.

märgib, et ELi ja OPECi vaheline energiadialoog on väga oluline ning julgustab komisjoni tihendama energiadialoogi Norraga;

Nafta- ja gaasivarude haldamine kriisiohjamisel

| 64. | tervitab komisjoni tahet vaadata läbi 24. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/67/EÜ, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, (kodifitseeritud versioon) (16) ja teeb ettepaneku avaldada andmed pigem kord nädalas kui kord kuus, et muuta turg läbipaistvaks ja vältida ebaproportsionaalset reaktsiooni olukorrale Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

64.

tervitab komisjoni tahet vaadata läbi 24. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/67/EÜ, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, (kodifitseeritud versioon) (16) ja teeb ettepaneku avaldada andmed pigem kord nädalas kui kord kuus, et muuta turg läbipaistvaks ja vältida ebaproportsionaalset reaktsiooni olukorrale Ameerika Ühendriikides;

| 65. | märgib, et liikmesriigid ei suutnud näidata hiljutise Ukraina ja Venemaa vahelise gaasikriisi ajal üles solidaarsust ja suurendada gaasitarneid kriisist mõjutatud riikidele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma solidaarsusmehhanismi vastavalt Lissaboni lepingule, mis võimaldaks ELil toimida tarnekatkestustest, kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kahjustustest või mis tahes muudest sündmustest põhjustatud kriisiolukordades tõhusalt, kiiresti ja järjekindlalt; |
| --- | --- |

65.

märgib, et liikmesriigid ei suutnud näidata hiljutise Ukraina ja Venemaa vahelise gaasikriisi ajal üles solidaarsust ja suurendada gaasitarneid kriisist mõjutatud riikidele; kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma solidaarsusmehhanismi vastavalt Lissaboni lepingule, mis võimaldaks ELil toimida tarnekatkestustest, kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kahjustustest või mis tahes muudest sündmustest põhjustatud kriisiolukordades tõhusalt, kiiresti ja järjekindlalt;

| 66. | tervitab ELi territooriumile mõju avaldanud eespool nimetatud hiljutise gaasikriisi silmas pidades komisjoni kavatsust parandada nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid (17), sätestatud raamistikku ja kutsub komisjoni üles esitama 2009. aasta lõpuks teatises KOM(2008)0769 avaldatud põhimõtetele tuginedes kõnealuse direktiivi muutmise ettepanek; |
| --- | --- |

66.

tervitab ELi territooriumile mõju avaldanud eespool nimetatud hiljutise gaasikriisi silmas pidades komisjoni kavatsust parandada nõukogu 26. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/67/EÜ, mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid (17), sätestatud raamistikku ja kutsub komisjoni üles esitama 2009. aasta lõpuks teatises KOM(2008)0769 avaldatud põhimõtetele tuginedes kõnealuse direktiivi muutmise ettepanek;

| 67. | rõhutab, et peamiste nõukogu direktiivile 2004/67/EÜ läbivaatamise käigus lisatavate sätetega tuleks ette näha kohustuslikud ja tõhusad riiklikud ja ELi tasandi eriolukorra tegevuskavad, milles kõige muu kõrval sätestatakse eriolukorra ühine väljakuulutamine, olemasolevate varude ja infrastruktuurivõimsuse eraldamine kannatada saanud riikidele, koordineeritud transport, eriolukorra meetmete aktiveerimine riikides, mis pole või on vähemal määral kannatada saanud, et suurendada gaasikoguseid probleemsetel turgudel, kasutades kõikvõimalikke vahendeid, muu hulgas näiteks katkestatavaid lepinguid, asenduskütuseid, hoidlate tühjendamist, tarnete paindlikkust; on seisukohal, et väga oluline on muuta turu toimimine läbipaistvaks ja suurendada olemasolevaid gaasikoguseid; kutsub ELi ja liikmesriike üles arendama gaasihoidlaid kiiresti vabastatavate mahutitega; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et peamiste nõukogu direktiivile 2004/67/EÜ läbivaatamise käigus lisatavate sätetega tuleks ette näha kohustuslikud ja tõhusad riiklikud ja ELi tasandi eriolukorra tegevuskavad, milles kõige muu kõrval sätestatakse eriolukorra ühine väljakuulutamine, olemasolevate varude ja infrastruktuurivõimsuse eraldamine kannatada saanud riikidele, koordineeritud transport, eriolukorra meetmete aktiveerimine riikides, mis pole või on vähemal määral kannatada saanud, et suurendada gaasikoguseid probleemsetel turgudel, kasutades kõikvõimalikke vahendeid, muu hulgas näiteks katkestatavaid lepinguid, asenduskütuseid, hoidlate tühjendamist, tarnete paindlikkust; on seisukohal, et väga oluline on muuta turu toimimine läbipaistvaks ja suurendada olemasolevaid gaasikoguseid; kutsub ELi ja liikmesriike üles arendama gaasihoidlaid kiiresti vabastatavate mahutitega;

| 68. | teeb ettepaneku parandada infotehnoloogia kasutust tarnete täieliku või osalise seiskumise korral kriisiolukorras ja on seoses sellega arvamusel, et reguleerivate asutuste järelevaatuse all võiks kehtestada tarbimise vähendamise mehhanismi, mida rakendatakse ühise otsuse korral; |
| --- | --- |

68.

teeb ettepaneku parandada infotehnoloogia kasutust tarnete täieliku või osalise seiskumise korral kriisiolukorras ja on seoses sellega arvamusel, et reguleerivate asutuste järelevaatuse all võiks kehtestada tarbimise vähendamise mehhanismi, mida rakendatakse ühise otsuse korral;

Energiatõhusus

| 69. | on arvamusel, et energiatõhususe parandamine vähemalt 20% võrra aastaks 2020 on säästva arengu ja konkurentsivõime eesmärgi keskne aspekt ning väga tõhus ja odav vahend energiavarustuse kindluse suurendamiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiiresti vastu õiguslikult siduv energiatõhususe eesmärk – vähemalt 20% aastaks 2020; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teha kättesaadavaks praktiline teave rakendatavate lahenduste kohta ning samuti edendada energiaalast haridust ja koolituskavasid kogu ELi koolides ja ülikoolides; |
| --- | --- |

69.

on arvamusel, et energiatõhususe parandamine vähemalt 20% võrra aastaks 2020 on säästva arengu ja konkurentsivõime eesmärgi keskne aspekt ning väga tõhus ja odav vahend energiavarustuse kindluse suurendamiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiiresti vastu õiguslikult siduv energiatõhususe eesmärk – vähemalt 20% aastaks 2020; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoogustama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teha kättesaadavaks praktiline teave rakendatavate lahenduste kohta ning samuti edendada energiaalast haridust ja koolituskavasid kogu ELi koolides ja ülikoolides;

| 70. | rõhutab, kui tähtis on energiakokkuhoidu ja energiatõhusust käsitlevate õigusaktide jõuline ja õigeaegne rakendamine ning jõustamine liikmesriikide ja komisjoni poolt; rõhutab vajadust võtta ühenduse ja liikmesriikide tasandil vastu kohustuslikud riigihangete meetmed, et ergutada nõudlust energiatõhusust edendavate uuenduslike toodete ja teenuste järele; nõuab seetõttu kavandatavates õigusaktides energiakokkuhoiu ja energiatõhususe küsimuste käsitlemist ambitsioonikal viisil (eelkõige ehitus-, tööstus- ja transpordisektoris aga ka seoses linnaplaneerimise ja rajatistega); |
| --- | --- |

70.

rõhutab, kui tähtis on energiakokkuhoidu ja energiatõhusust käsitlevate õigusaktide jõuline ja õigeaegne rakendamine ning jõustamine liikmesriikide ja komisjoni poolt; rõhutab vajadust võtta ühenduse ja liikmesriikide tasandil vastu kohustuslikud riigihangete meetmed, et ergutada nõudlust energiatõhusust edendavate uuenduslike toodete ja teenuste järele; nõuab seetõttu kavandatavates õigusaktides energiakokkuhoiu ja energiatõhususe küsimuste käsitlemist ambitsioonikal viisil (eelkõige ehitus-, tööstus- ja transpordisektoris aga ka seoses linnaplaneerimise ja rajatistega);

| 71. | tervitab komisjoni tahet jälgida hoolikalt elektri ja soojuse koostootmise arengut ning kutsub komisjoni üles esitama 2009. aastal energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise raames täiendavaid toetavaid meetmeid; tuletab komisjonile meelde, et sõltumata kasutatavast tehnoloogiast, on elektri ja soojuse koostootmise esmatähtsaks eesmärgiks primaarenergia säästmine, kulutõhusus ja energiavarustuse kindlus; on seisukohal, et kõige suurema kasuteguriga tehnoloogiate väljatöötamine ja väljavalimine tuleb jätta turu otsustada; soovitab edendada kohalikke energiaallikaid, nagu maapõueenergia, koostoodetud soojus jne, kasutavaid soojus- ja jahutamisvõrke ja muud sarnast infrastruktuuri ning töötada välja asjakohased rahastamisstrateegiad; |
| --- | --- |

71.

tervitab komisjoni tahet jälgida hoolikalt elektri ja soojuse koostootmise arengut ning kutsub komisjoni üles esitama 2009. aastal energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise raames täiendavaid toetavaid meetmeid; tuletab komisjonile meelde, et sõltumata kasutatavast tehnoloogiast, on elektri ja soojuse koostootmise esmatähtsaks eesmärgiks primaarenergia säästmine, kulutõhusus ja energiavarustuse kindlus; on seisukohal, et kõige suurema kasuteguriga tehnoloogiate väljatöötamine ja väljavalimine tuleb jätta turu otsustada; soovitab edendada kohalikke energiaallikaid, nagu maapõueenergia, koostoodetud soojus jne, kasutavaid soojus- ja jahutamisvõrke ja muud sarnast infrastruktuuri ning töötada välja asjakohased rahastamisstrateegiad;

| 72. | toetab rahvusvahelist partnerlust energiatõhususe valdkonnas, et edendada normide ühtlustamist ja julgustada ambitsioonikaid eesmärke kogu maailmas; |
| --- | --- |

72.

toetab rahvusvahelist partnerlust energiatõhususe valdkonnas, et edendada normide ühtlustamist ja julgustada ambitsioonikaid eesmärke kogu maailmas;

| 73. | nõuab nafta tõhusamat kasutamist, eelkõige transpordisektoris, mis on nimetatud energialiigi peamine kasutaja; nõuab keskpika tähtajaga (2020) ambitsioonikate eesmärkide seadmist sõidukite energiatõhususe valdkonnas, julgustades samas liikmesriike otsima kauba ja inimeste transpordiks alternatiivseid kütteaineid ja käivitustehnoloogiat, näiteks elektrimootorid; on seisukohal, et ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise strateegia keskseks osaks peaks olema transpordisüsteemi ümberkujundamine märkimisväärselt keskkonnasõbralikumate lahenduste kasutuselevõtu näol, näiteks üleminek erasõidukite kasutamiselt ühistranspordile; |
| --- | --- |

73.

nõuab nafta tõhusamat kasutamist, eelkõige transpordisektoris, mis on nimetatud energialiigi peamine kasutaja; nõuab keskpika tähtajaga (2020) ambitsioonikate eesmärkide seadmist sõidukite energiatõhususe valdkonnas, julgustades samas liikmesriike otsima kauba ja inimeste transpordiks alternatiivseid kütteaineid ja käivitustehnoloogiat, näiteks elektrimootorid; on seisukohal, et ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise strateegia keskseks osaks peaks olema transpordisüsteemi ümberkujundamine märkimisväärselt keskkonnasõbralikumate lahenduste kasutuselevõtu näol, näiteks üleminek erasõidukite kasutamiselt ühistranspordile;

| 74. | on seisukohal, et edumeelne lähenemisviis võimaldaks Euroopa autotööstusel võita tagasi positsiooni rahvusvahelisel turul, eelkõige Aasia tootjatelt suhtes; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et edumeelne lähenemisviis võimaldaks Euroopa autotööstusel võita tagasi positsiooni rahvusvahelisel turul, eelkõige Aasia tootjatelt suhtes;

| 75. | avaldab kahetsust, et raudteeveod moodustavad Euroopa kaubatranspordist ainult 10%; kutsub liikmesriike üles raudtee- ja veetransporti paremini kasutama; nõuab otsustavamaid jõupingutusi raudtee-, vee- ja autotranspordi optimaalse koostoimimise saavutamiseks; |
| --- | --- |

75.

avaldab kahetsust, et raudteeveod moodustavad Euroopa kaubatranspordist ainult 10%; kutsub liikmesriike üles raudtee- ja veetransporti paremini kasutama; nõuab otsustavamaid jõupingutusi raudtee-, vee- ja autotranspordi optimaalse koostoimimise saavutamiseks;

| 76. | rõhutab vajadust võtta vastu vajalikud poliitilised meetmed nii olemasolevate kui ka uute elektriseadmete energiatõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

76.

rõhutab vajadust võtta vastu vajalikud poliitilised meetmed nii olemasolevate kui ka uute elektriseadmete energiatõhususe parandamiseks;

ELi energiaallikate parem kasutamine ja parem tehnoloogia

| 77. | on arvamusel, et taastuvenergia, nagu näiteks tuule-, biogaasi-, päikese-, vee-, biomassi- ja geotermiline energia ning mereressursid on Euroopa Liidu kõige olulisem võimalik energiaallikas, mis võib aidata kaasa energiahindade stabiliseerimisele ja vähendada kasvavat energiasõltuvust; tervitab algatust esitada teatis taastuvenergia ees seisvate takistuste kõrvaldamise kohta; rõhutab sellega seoses, et ükski uus algatus ei tohiks kaasa tuua käimasolevate projektide edasilükkamist; |
| --- | --- |

77.

on arvamusel, et taastuvenergia, nagu näiteks tuule-, biogaasi-, päikese-, vee-, biomassi- ja geotermiline energia ning mereressursid on Euroopa Liidu kõige olulisem võimalik energiaallikas, mis võib aidata kaasa energiahindade stabiliseerimisele ja vähendada kasvavat energiasõltuvust; tervitab algatust esitada teatis taastuvenergia ees seisvate takistuste kõrvaldamise kohta; rõhutab sellega seoses, et ükski uus algatus ei tohiks kaasa tuua käimasolevate projektide edasilükkamist;

| 78. | on seisukohal, et ELi fossiilkütuste varude, eelkõige maal ja meres paiknevate maagaasiväljade kasutamine võib aidata suurendada Euroopa Liidu energiasõltumatust, mistõttu tuleb seda kooskõlas riiklike ja Euroopa keskkonnaalaste õigusaktidega võimaluse korral arendada; palub liikmesriikidel ja komisjonil leida sobiv õiguslik tasakaal keskkonnaohutuse ja tootmisvõimaluste vahel Euroopa Liidu territooriumil nii maal kui ka merel; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et ELi fossiilkütuste varude, eelkõige maal ja meres paiknevate maagaasiväljade kasutamine võib aidata suurendada Euroopa Liidu energiasõltumatust, mistõttu tuleb seda kooskõlas riiklike ja Euroopa keskkonnaalaste õigusaktidega võimaluse korral arendada; palub liikmesriikidel ja komisjonil leida sobiv õiguslik tasakaal keskkonnaohutuse ja tootmisvõimaluste vahel Euroopa Liidu territooriumil nii maal kui ka merel;

| 79. | tuletab meelde, et taastuvate energiaallikate pidevalt muutuva iseloomu tõttu on ülioluline arendada elektriühenduste võimsust ühenduse tasandil ning pöörata sealjuures eelkõige tähelepanu liidu energiaturul kõige enam isoleeritud liikmesriikidele ja piirkondadele, et varustada liikmesriigid vahenditega, mida on tarvis taastuvenergia 20%-lise osakaalu saavutamiseks 2020. aastaks; |
| --- | --- |

79.

tuletab meelde, et taastuvate energiaallikate pidevalt muutuva iseloomu tõttu on ülioluline arendada elektriühenduste võimsust ühenduse tasandil ning pöörata sealjuures eelkõige tähelepanu liidu energiaturul kõige enam isoleeritud liikmesriikidele ja piirkondadele, et varustada liikmesriigid vahenditega, mida on tarvis taastuvenergia 20%-lise osakaalu saavutamiseks 2020. aastaks;

| 80. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi üles rakendama tegevuskava, millega paigaldada põllumajanduslike ehitiste katustele taastuvenergiaseadmeid, näiteks päikesepaneele, kujundades sel viisil põhjalikult ümber põllumajanduse ja energiasektori vastastikused suhted; kutsub liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles võtma ergutusmeetmeid õlijäätmete ja kohaliku taastuva biomassi kasutamiseks, tagades samas sobiva tasakaalu energia- ja toidukultuuride kasvatuse vahel; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi üles rakendama tegevuskava, millega paigaldada põllumajanduslike ehitiste katustele taastuvenergiaseadmeid, näiteks päikesepaneele, kujundades sel viisil põhjalikult ümber põllumajanduse ja energiasektori vastastikused suhted; kutsub liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles võtma ergutusmeetmeid õlijäätmete ja kohaliku taastuva biomassi kasutamiseks, tagades samas sobiva tasakaalu energia- ja toidukultuuride kasvatuse vahel;

| 81. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks parlamendile aruande selle kohta, millised tehnilised tõkked ja normid takistavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel energiatootmisse investeerimist ja olemasolevate võrkude kasutamist sellisel viisil toodetud energia jaotamiseks; |
| --- | --- |

81.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks parlamendile aruande selle kohta, millised tehnilised tõkked ja normid takistavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel energiatootmisse investeerimist ja olemasolevate võrkude kasutamist sellisel viisil toodetud energia jaotamiseks;

| 82. | kutsub komisjoni üles pöörama taastuvenergia eelisühendamiseks senisest veelgi rohkem tähelepanu teadusuuringutele elektri hoiustamise, jaotusvõrgu tootmisseadmete ehk nn virtuaalsete elektrijaamade IT-põhiste ühenduste, intelligentsete võrkude ning infrastruktuuri võimsuse suurendamise vallas; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni üles pöörama taastuvenergia eelisühendamiseks senisest veelgi rohkem tähelepanu teadusuuringutele elektri hoiustamise, jaotusvõrgu tootmisseadmete ehk nn virtuaalsete elektrijaamade IT-põhiste ühenduste, intelligentsete võrkude ning infrastruktuuri võimsuse suurendamise vallas;

| 83. | kutsub komisjoni üles kujundama ümber Euroopa arenguabi poliitikat, lisades sellesse energiasamba; on sellega seoses arvamusel, et päikeseelektrijaamade projektid Põhja-Aafrikas peavad olema esmajoones suunatud kohalike vajaduste rahuldamisele; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni üles kujundama ümber Euroopa arenguabi poliitikat, lisades sellesse energiasamba; on sellega seoses arvamusel, et päikeseelektrijaamade projektid Põhja-Aafrikas peavad olema esmajoones suunatud kohalike vajaduste rahuldamisele;

| 84. | meenutab, et suurte kodumaiste varude tõttu on nii pruunsüsi kui ka kivisüsi teatava üleminekuperioodi jooksul nafta ja õli alternatiivina endiselt olulised komponendid Euroopa Liidu energiakasutuses; rõhutab siiski, et nende puhul on CO2 heitkogused suuremad kui muude primaarenergia allikate puhul; nõuab nimetatud heitkoguste vähendamist elektrijaamade moderniseerimise teel süsiniku kogumise ja säilitamise tehnoloogia abil ning kutsub sellega seoses komisjoni üles arutama kõiki võimalusi, kuidas leida raha 12 näidisprojekti ehitamiseks 2015. aastaks; |
| --- | --- |

84.

meenutab, et suurte kodumaiste varude tõttu on nii pruunsüsi kui ka kivisüsi teatava üleminekuperioodi jooksul nafta ja õli alternatiivina endiselt olulised komponendid Euroopa Liidu energiakasutuses; rõhutab siiski, et nende puhul on CO2 heitkogused suuremad kui muude primaarenergia allikate puhul; nõuab nimetatud heitkoguste vähendamist elektrijaamade moderniseerimise teel süsiniku kogumise ja säilitamise tehnoloogia abil ning kutsub sellega seoses komisjoni üles arutama kõiki võimalusi, kuidas leida raha 12 näidisprojekti ehitamiseks 2015. aastaks;

| 85. | tunnistab, et biomassi samaaegne põletamine kaasaegsetes kivisöejõujaamades saavutab juba täna 45% suuruse kasuteguri ning võib energia ja soojuse koostootmise raames saavutada isegi 90%lise kasuteguri; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma stiimuleid suuremas koguses biogeensete kütuste lisamiseks fossiilkütustel töötavates elektrijaamades; |
| --- | --- |

85.

tunnistab, et biomassi samaaegne põletamine kaasaegsetes kivisöejõujaamades saavutab juba täna 45% suuruse kasuteguri ning võib energia ja soojuse koostootmise raames saavutada isegi 90%lise kasuteguri; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma stiimuleid suuremas koguses biogeensete kütuste lisamiseks fossiilkütustel töötavates elektrijaamades;

| 86. | jagab komisjoni hinnangut, mille kohaselt on oluline säilitada energialiikide hulgas tuumaenergia roll ja edendada sellel eesmärgil viivitamata ühtlustatud regulatiivse ja majandusliku raamistiku loomist, mis hõlbustaks vajalike investeerimisotsuste tegemist; kutsub komisjoni üles koostama eraldi tuumaenergia alaste investeeringute tegevuskava; on seisukohal, et ühiskonnas on kindlasti vaja algatada selle energiaallika kasutamise kohta eelarvamusteta arutelu; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa naabruspoliitika lahutamatu osana Euroopa ühenduse tuumaohutust käsitlevate õigusnormide ülevõtmist naaberriikide poolt iga kord, kui kõnealustes riikides kavandatakse uut või uuendatakse vana tuumaelektrijaama; |
| --- | --- |

86.

jagab komisjoni hinnangut, mille kohaselt on oluline säilitada energialiikide hulgas tuumaenergia roll ja edendada sellel eesmärgil viivitamata ühtlustatud regulatiivse ja majandusliku raamistiku loomist, mis hõlbustaks vajalike investeerimisotsuste tegemist; kutsub komisjoni üles koostama eraldi tuumaenergia alaste investeeringute tegevuskava; on seisukohal, et ühiskonnas on kindlasti vaja algatada selle energiaallika kasutamise kohta eelarvamusteta arutelu; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa naabruspoliitika lahutamatu osana Euroopa ühenduse tuumaohutust käsitlevate õigusnormide ülevõtmist naaberriikide poolt iga kord, kui kõnealustes riikides kavandatakse uut või uuendatakse vana tuumaelektrijaama;

| 87. | meenutab, kui oluline on tuumaenergia, mida toodetakse 15 ja kasutatakse veel enamates liikmesriikides ja mille abil kaetakse ligikaudu üks kolmandik Euroopa Liidu elektrivajadusest; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu on neljas liikmesriigis ehitusel kuus uut reaktorit; |
| --- | --- |

87.

meenutab, kui oluline on tuumaenergia, mida toodetakse 15 ja kasutatakse veel enamates liikmesriikides ja mille abil kaetakse ligikaudu üks kolmandik Euroopa Liidu elektrivajadusest; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu on neljas liikmesriigis ehitusel kuus uut reaktorit;

| 88. | rõhutab, et tuumaenergia on väga konkurentsivõimeline ning seda ei mõjuta kütusehindade kõikumine, sest tänu uraani kasutamisele kütusena on tootmiskulude osakaal väike; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et tuumaenergia on väga konkurentsivõimeline ning seda ei mõjuta kütusehindade kõikumine, sest tänu uraani kasutamisele kütusena on tootmiskulude osakaal väike;

| 89. | rõhutab, et Euroopa Liidu tuumaenergiatööstus on iga tuumareaktsiooni etapi, aga eelkõige rikastamise faasi puhul kasutatava tehnoloogia vallas maailmas juhtival kohal, mis aitab olulisel määral kaasa Euroopa Liidu energiavarustuse kindlusele; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et Euroopa Liidu tuumaenergiatööstus on iga tuumareaktsiooni etapi, aga eelkõige rikastamise faasi puhul kasutatava tehnoloogia vallas maailmas juhtival kohal, mis aitab olulisel määral kaasa Euroopa Liidu energiavarustuse kindlusele;

| 90. | tervitab komisjoni üldiselt pooldavat seisukohta tuumaenergia suhtes; juhib tähelepanu, et komisjon ei käsitle piisavalt radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise teemat, kuigi see on avaliku arvamuse jaoks ülitähtis; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles suurendama jõupingutusi igat liiki radioaktiivsete jäätmete, aga eelkõige üliradioaktiivsete jäätmete lõppladustamise küsimuse lahendamiseks; |
| --- | --- |

90.

tervitab komisjoni üldiselt pooldavat seisukohta tuumaenergia suhtes; juhib tähelepanu, et komisjon ei käsitle piisavalt radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise teemat, kuigi see on avaliku arvamuse jaoks ülitähtis; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles suurendama jõupingutusi igat liiki radioaktiivsete jäätmete, aga eelkõige üliradioaktiivsete jäätmete lõppladustamise küsimuse lahendamiseks;

| 91. | on arvamusel, et on oluline tagada liidu kodanikele, et Euroopa Liidus toimub tuumaenergia kasutamine läbipaistvalt ja tehnoloogiliselt kõige kõrgemal võimalikul ohutustasemel, eriti tuumajäätmete haldamise puhul; avaldab heameelt eelnimetatud komisjoni ettepaneku üle võtta vastu nõukogu direktiiv, millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik; kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga välja mudelid ja menetlused, mille abil hoida ära selline tuumaenergia rahumeelne kasutamine, millega võib kaasneda tuumarelvade levik; |
| --- | --- |

91.

on arvamusel, et on oluline tagada liidu kodanikele, et Euroopa Liidus toimub tuumaenergia kasutamine läbipaistvalt ja tehnoloogiliselt kõige kõrgemal võimalikul ohutustasemel, eriti tuumajäätmete haldamise puhul; avaldab heameelt eelnimetatud komisjoni ettepaneku üle võtta vastu nõukogu direktiiv, millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik; kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga välja mudelid ja menetlused, mille abil hoida ära selline tuumaenergia rahumeelne kasutamine, millega võib kaasneda tuumarelvade levik;

| 92. | rõhutab, et ei oma läbivaadatud näidisprogrammis ega strateegilises ülevaates pole komisjon käsitlenud tuumatehnoloogia võimalikke arengusuundi 2050. aastaks, nagu soovitati säästva tuumaenergia toimkonna viitedokumendis, ega rahvusvahelise katsetermotuumareaktori termotuumasünteesi projekti rolli; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et ei oma läbivaadatud näidisprogrammis ega strateegilises ülevaates pole komisjon käsitlenud tuumatehnoloogia võimalikke arengusuundi 2050. aastaks, nagu soovitati säästva tuumaenergia toimkonna viitedokumendis, ega rahvusvahelise katsetermotuumareaktori termotuumasünteesi projekti rolli;

2050. aasta perspektiiv

| 93. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama energiatarbimise vajadusele vastamiseks välja Euroopa energiapoliitikat, mis võimaldaks massilist üleminekut energiatõhusale ning väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega energiatehnoloogiale; rõhutab, et juhul, kui energiatõhusus ja energiasäästlikkus jäävad koos taastuvenergia arendamisega prioriteediks, on võimalik energiavajaduse rahuldamine väikeseid heitkoguseid tekitavate energiaallikate abil 2050. aastaks; |
| --- | --- |

93.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama energiatarbimise vajadusele vastamiseks välja Euroopa energiapoliitikat, mis võimaldaks massilist üleminekut energiatõhusale ning väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega energiatehnoloogiale; rõhutab, et juhul, kui energiatõhusus ja energiasäästlikkus jäävad koos taastuvenergia arendamisega prioriteediks, on võimalik energiavajaduse rahuldamine väikeseid heitkoguseid tekitavate energiaallikate abil 2050. aastaks;

| 94. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et üleminek suure tõhususega energiasüsteemile eeldab erinevate sektorite vahelisel koostoimel põhinevat süsteemset lähenemisviisi; rõhutab, et peamise tähtsusega on kõikide meetmete hindamine lähtuvalt nende panusest süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisse; usub, et sellel eesmärgil peaks kohalike integreeritud lahenduste arendamine olema esmatähtis; |
| --- | --- |

94.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et üleminek suure tõhususega energiasüsteemile eeldab erinevate sektorite vahelisel koostoimel põhinevat süsteemset lähenemisviisi; rõhutab, et peamise tähtsusega on kõikide meetmete hindamine lähtuvalt nende panusest süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisse; usub, et sellel eesmärgil peaks kohalike integreeritud lahenduste arendamine olema esmatähtis;

| 95. | on arvamusel, et ülemaailmsed ja üleeuroopalised pikaajalised energia- ja kliimaprobleemid pakuvad ainulaadse võimaluse uute ärimudelite tekkeks kogu energeetikasektoris, võimaldades edendada nn rohelist innovatsiooni ja ettevõtlust; |
| --- | --- |

95.

on arvamusel, et ülemaailmsed ja üleeuroopalised pikaajalised energia- ja kliimaprobleemid pakuvad ainulaadse võimaluse uute ärimudelite tekkeks kogu energeetikasektoris, võimaldades edendada nn rohelist innovatsiooni ja ettevõtlust;

| 96. | nõuab, et komisjon viiks läbi uuringud Põhjamere tuuleenergia platvormide ja Aafrika päikeseelektrijaamade projektide teostatavuse kohta; |
| --- | --- |

96.

nõuab, et komisjon viiks läbi uuringud Põhjamere tuuleenergia platvormide ja Aafrika päikeseelektrijaamade projektide teostatavuse kohta;

| 97. | kiidab energiatehnoloogia strateegilise plaani raames heaks poliitilise tegevuskava väljatöötamise 2030. aastani ja energiapoliitika tegevuskava 2050. aastani; nõuab seoses sellega komisjonilt energialiikide arengu hindamist erinevate stsenaariumide kohaselt vastavalt energianõudluse arengule, potentsiaalsetele energiaallikatele, keskkonnamõjudele, hinnangulisele energiahinnale ja süsinikdioksiidi heitkogustele; |
| --- | --- |

97.

kiidab energiatehnoloogia strateegilise plaani raames heaks poliitilise tegevuskava väljatöötamise 2030. aastani ja energiapoliitika tegevuskava 2050. aastani; nõuab seoses sellega komisjonilt energialiikide arengu hindamist erinevate stsenaariumide kohaselt vastavalt energianõudluse arengule, potentsiaalsetele energiaallikatele, keskkonnamõjudele, hinnangulisele energiahinnale ja süsinikdioksiidi heitkogustele;

| 98. | kutsub komisjoni üles tagama, et nimetatud tegevuskava abil oleks võimalik teadusuuringute ja energiatehnoloogia arengu ja hariduse suunamine, et vähendada taastuvenergia tootmise ja energia hoiustamise kulusid, tagada neljanda põlvkonna tuumareaktorite ja süsiniku kogumise ja säilitamise tehnoloogia edukas kasutuselevõtt ning leida alternatiiv nafta kasutamisele transpordis, pöörates suurimat tähelepanu päikeseenergiale, mille varud on lõputud; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni üles tagama, et nimetatud tegevuskava abil oleks võimalik teadusuuringute ja energiatehnoloogia arengu ja hariduse suunamine, et vähendada taastuvenergia tootmise ja energia hoiustamise kulusid, tagada neljanda põlvkonna tuumareaktorite ja süsiniku kogumise ja säilitamise tehnoloogia edukas kasutuselevõtt ning leida alternatiiv nafta kasutamisele transpordis, pöörates suurimat tähelepanu päikeseenergiale, mille varud on lõputud;

| 99. | tuletab meelde vajadust pidevalt julgustada tuumajäätmete transmutatsiooni ja tuumasünteesi alaseid teadusuuringuid, kuna need võivad pikas perspektiivis kujuneda oluliseks energiaallikaks; |
| --- | --- |

99.

tuletab meelde vajadust pidevalt julgustada tuumajäätmete transmutatsiooni ja tuumasünteesi alaseid teadusuuringuid, kuna need võivad pikas perspektiivis kujuneda oluliseks energiaallikaks;

*

- *

| 100. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

100.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 114.

(2)  ELT C 76 E, 27.3.2008, lk 114.

(3)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 82.

(4)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 206.

(5)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 424.

(6)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0033.

(7)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0096.

(8)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0354.

(9)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0294.

(10)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0347.

(11)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0295.

(12)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0346.

(13)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0296.

(14)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0545.

(15)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(16)  ELT L 217, 8.8.2006, lk 8.

(17)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 92.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/31

---

Soopõhine võrdne kohtlemine ja põlvkondadevaheline solidaarsus

P6_TA(2009)0039

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta resolutsioon soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (2008/2118(INI))

(2010/C 67 E/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 141; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 141;

| — | võttes arvesse nõukogu ning nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsiooni naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta pere- ja tööelus (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ning nõukogus kokku tulnud tööhõive ja sotsiaalpoliitika ministrite 29. juuni 2000. aasta resolutsiooni naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise kohta pere- ja tööelus (1);

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta „Euroopa igale vanusele – heaolu ja põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (2);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta (3);

| — | võttes arvesse 22.–23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa noortepakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22.–23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa noortepakti;

| — | võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” (KOM(2006)0571);

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” (KOM(2007)0244);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust komisjoni teatise „Põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamine” kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise kohta Euroopa Liidus 2007. aastal (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamise kohta Euroopa Liidus 2007. aastal (7);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” (SEK(2007)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Euroopa demograafiline tulevik: faktid ja arvandmed” (SEK(2007)0638);

| — | võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa demograafilise tuleviku kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (9);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0492/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0492/2008),

| A. | arvestades, et naised ja mehed on võrdsed inimväärikuse ning õiguste ja kohustuste osas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naised ja mehed on võrdsed inimväärikuse ning õiguste ja kohustuste osas;

| B. | arvestades, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on õiguse oluline põhimõte ning sellisena tuleb seda seaduste tõlgendamisel ja täitmisel ka alati arvesse võtta ja järgida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on õiguse oluline põhimõte ning sellisena tuleb seda seaduste tõlgendamisel ja täitmisel ka alati arvesse võtta ja järgida;

| C. | arvestades, et lõhed naiste ja meeste vahel püsivad kõikides muudes töökvaliteedi aspektides, näiteks töö- ja pereelu ühitamisel; arvestades, et ülalpeetavate lastega naiste tööhõive määr on kõigest 62,4 %, samas kui meestel on see 91,4 %, ja arvestades, et 76,5 % osalise tööajaga töötajatest on naised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lõhed naiste ja meeste vahel püsivad kõikides muudes töökvaliteedi aspektides, näiteks töö- ja pereelu ühitamisel; arvestades, et ülalpeetavate lastega naiste tööhõive määr on kõigest 62,4 %, samas kui meestel on see 91,4 %, ja arvestades, et 76,5 % osalise tööajaga töötajatest on naised;

| D. | arvestades, et Lissaboni strateegiaga püütakse kaasata tööturule 60 % töövõimelistest naistest; arvestades, et Lissaboni strateegia kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide ning uute majanduskasvu ja töökohtade loomise ühendatud suuniste ajendiks (10) – eriti naiste ja täiskasvanute tööhõive osas – on arusaam, et säästvuse seisukohast on lubamatu lasta kõnealustel ressurssidel ja nende potentsiaalil raisku minna ning et pensioni- ja hoolekandesüsteemide stabiilsus on ohus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni strateegiaga püütakse kaasata tööturule 60 % töövõimelistest naistest; arvestades, et Lissaboni strateegia kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide ning uute majanduskasvu ja töökohtade loomise ühendatud suuniste ajendiks (10) – eriti naiste ja täiskasvanute tööhõive osas – on arusaam, et säästvuse seisukohast on lubamatu lasta kõnealustel ressurssidel ja nende potentsiaalil raisku minna ning et pensioni- ja hoolekandesüsteemide stabiilsus on ohus;

| E. | arvestades, et naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõte tähendab seda, et keelatud on igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine, eelkõige emaduse, perekohustuste täitmise või perekonnaseisu tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõte tähendab seda, et keelatud on igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine, eelkõige emaduse, perekohustuste täitmise või perekonnaseisu tõttu;

| F. | arvestades, et komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises toodud andmed näitavad, et kõrge naiste tööhõive määraga riikides ja piirkondades, kus on olemas sotsiaalkaitse süsteemid, on ühtlasi ka kõrgem sündimus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises toodud andmed näitavad, et kõrge naiste tööhõive määraga riikides ja piirkondades, kus on olemas sotsiaalkaitse süsteemid, on ühtlasi ka kõrgem sündimus;

| G. | arvestades, et ELi ees seisvad kolm peamist probleemi – demograafiline muutus, üleilmastumine ja kliimamuutus – vajavad põlvkondadevahelist solidaarsust, mille aluseks on ulatuslik kokkulepe mitte ainult põlvkondade, vaid ka sugude vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ees seisvad kolm peamist probleemi – demograafiline muutus, üleilmastumine ja kliimamuutus – vajavad põlvkondadevahelist solidaarsust, mille aluseks on ulatuslik kokkulepe mitte ainult põlvkondade, vaid ka sugude vahel;

| H. | arvestades, et sugude ja põlvkondade vaheline kokkulepe peab rajanema isikute võimalusel korraldada oma töö- ja eraelu ning ühitada tasustatava tööga seonduvaid tootmise majanduslikke vajadusi võimalusega valida, milliseid ülesandeid täita ja millal, juhindudes õigusaktide ja kokkulepetega kehtestatud õigustest ja kohustustest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sugude ja põlvkondade vaheline kokkulepe peab rajanema isikute võimalusel korraldada oma töö- ja eraelu ning ühitada tasustatava tööga seonduvaid tootmise majanduslikke vajadusi võimalusega valida, milliseid ülesandeid täita ja millal, juhindudes õigusaktide ja kokkulepetega kehtestatud õigustest ja kohustustest;

| I. | arvestades, et põlvkondadevaheline vastutus nõuab ametivõimude aktiivset hoiakut ning kõikide ühiskonna sidusrühmade osalemist, et tagada üldhuviteenuste kõrge tase ning piisaval määral vajalikke hoolekande ja sotsiaalkindlustuse süsteeme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põlvkondadevaheline vastutus nõuab ametivõimude aktiivset hoiakut ning kõikide ühiskonna sidusrühmade osalemist, et tagada üldhuviteenuste kõrge tase ning piisaval määral vajalikke hoolekande ja sotsiaalkindlustuse süsteeme;

| J. | arvestades, et naiste osalemine tööturul on seotud kultuuriliste muutuste ja reformidega, mille eesmärk on viia ellu töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamise ning rollide ümberjaotamisega seonduvat poliitikat; arvestades, et selline poliitika hõlmab eri üksteisega tihedalt seotud valdkondi, ulatudes ajutiselt lühemast tööajast, mis saavutatakse täistööajaga töölepingute muutmisega osalise tööajaga töölepinguteks ja puhkusekorraldusega (emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkus), kuni isikuteenuste võrgustikuni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste osalemine tööturul on seotud kultuuriliste muutuste ja reformidega, mille eesmärk on viia ellu töö-, pere- ja eraelu tasakaalustamise ning rollide ümberjaotamisega seonduvat poliitikat; arvestades, et selline poliitika hõlmab eri üksteisega tihedalt seotud valdkondi, ulatudes ajutiselt lühemast tööajast, mis saavutatakse täistööajaga töölepingute muutmisega osalise tööajaga töölepinguteks ja puhkusekorraldusega (emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkus), kuni isikuteenuste võrgustikuni;

| K. | arvestades, et demograafilised muutused avaldavad märkimisväärset mõju inimeste era- ja tööelule; arvestades, et puudulikud teenused, madal palgatase, viivitamine tööturule sisenemisel, arvukad üksteisele järgnevad tähtajalised lepingud ning vähe ergutusi noortele naistele ja meestele on muu hulgas põhjused, miks noored ei loo kohe peret ja saavad lapsi alles hiljem; arvestades, et jäiga töökorralduse tõttu ja seoses asjaoluga, et pärast kodusolekut on raske tööturule naasta, on keeruline vabalt otsuseid teha, sõltumata sellest, kas need puudutavad töö- ja eraelu vahelise tasakaalu saavutamist või töö- ja pereelu vaheldumist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et demograafilised muutused avaldavad märkimisväärset mõju inimeste era- ja tööelule; arvestades, et puudulikud teenused, madal palgatase, viivitamine tööturule sisenemisel, arvukad üksteisele järgnevad tähtajalised lepingud ning vähe ergutusi noortele naistele ja meestele on muu hulgas põhjused, miks noored ei loo kohe peret ja saavad lapsi alles hiljem; arvestades, et jäiga töökorralduse tõttu ja seoses asjaoluga, et pärast kodusolekut on raske tööturule naasta, on keeruline vabalt otsuseid teha, sõltumata sellest, kas need puudutavad töö- ja eraelu vahelise tasakaalu saavutamist või töö- ja pereelu vaheldumist;

| L. | arvestades, et soolisest diskrimineerimisest hoidumine ei puuduta peaasjalikult ja tavapäraselt üksnes naisi/emasid, vaid ka mehi/isasid; arvestades, et kõnealuse valdkonna poliitikameetmed ei tohiks enam keskenduda üksnes naistele ning Euroopa ja liikmesriikide tasandi tegevuse puhul tuleks selles valdkonnas edaspidi arvestada ka meeste/isade vajadusi ja võimeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et soolisest diskrimineerimisest hoidumine ei puuduta peaasjalikult ja tavapäraselt üksnes naisi/emasid, vaid ka mehi/isasid; arvestades, et kõnealuse valdkonna poliitikameetmed ei tohiks enam keskenduda üksnes naistele ning Euroopa ja liikmesriikide tasandi tegevuse puhul tuleks selles valdkonnas edaspidi arvestada ka meeste/isade vajadusi ja võimeid;

| M. | arvestades, et vajalik on pöörata tähelepanu diskrimineerimisele, mis on seotud kojujäämisega emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkuse võtmise tõttu, ning eesmärgiks peaks olema kindlaks teha, kas sellise diskrimineerimise puhul on tegemist soolise diskrimineerimise vormiga; arvestades, et Euroopa Liidu tasandil tuleb määratleda mitmekordse diskrimineerimise mõiste; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vajalik on pöörata tähelepanu diskrimineerimisele, mis on seotud kojujäämisega emadus-, isadus-, vanema- ja perepuhkuse võtmise tõttu, ning eesmärgiks peaks olema kindlaks teha, kas sellise diskrimineerimise puhul on tegemist soolise diskrimineerimise vormiga; arvestades, et Euroopa Liidu tasandil tuleb määratleda mitmekordse diskrimineerimise mõiste;

| N. | arvestades, et põlvkondadevaheline solidaarsus ei piirdu üksnes lapsehooldusega, vaid see hõlmab ka vastutust eakate ja ülalpeetavate ees, mis aitab kaasa inimväärikuse austamisele ja edendamisele tulevastes põlvkondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põlvkondadevaheline solidaarsus ei piirdu üksnes lapsehooldusega, vaid see hõlmab ka vastutust eakate ja ülalpeetavate ees, mis aitab kaasa inimväärikuse austamisele ja edendamisele tulevastes põlvkondades;

| O. | arvestades, et sügav vaesus ei tohi olla diskrimineeriv tegur põlvkondadevahelise solidaarsuse valdkonnas, ning arvestades, et ka vaeseimad pered säilitavad sidemed ja tegevuse, milles väljendub põlvkondadevaheline solidaarsus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sügav vaesus ei tohi olla diskrimineeriv tegur põlvkondadevahelise solidaarsuse valdkonnas, ning arvestades, et ka vaeseimad pered säilitavad sidemed ja tegevuse, milles väljendub põlvkondadevaheline solidaarsus;

| P. | arvestades, et ühiskond peaks tunnustama neid, kes pühendavad oma aega ja võimeid laste eest hoolitsemisele ja nende kasvatamisele või eakate hooldamisele, ning seda oleks võimalik teha sellistele inimestele individuaalsete õiguste andmisega, eelkõige seoses sotsiaalkaitse ja pensioniga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühiskond peaks tunnustama neid, kes pühendavad oma aega ja võimeid laste eest hoolitsemisele ja nende kasvatamisele või eakate hooldamisele, ning seda oleks võimalik teha sellistele inimestele individuaalsete õiguste andmisega, eelkõige seoses sotsiaalkaitse ja pensioniga;

| Q. | arvestades, et vanemate roll laste kasvatamisel ja laste osa eakate ja ülalpeetavate elus ning meeste ja naiste osa eakate ja ülalpeetavate eest hoolitsemisel on üldise heaolu suurendamise seisukohast väga oluline ning seda tuleks sellisena valdkondadevaheliste meetmetega tunnustada, muu hulgas naiste ja meeste puhul, kes teevad vaba valiku tegelda sellega täies mahus või osaliselt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vanemate roll laste kasvatamisel ja laste osa eakate ja ülalpeetavate elus ning meeste ja naiste osa eakate ja ülalpeetavate eest hoolitsemisel on üldise heaolu suurendamise seisukohast väga oluline ning seda tuleks sellisena valdkondadevaheliste meetmetega tunnustada, muu hulgas naiste ja meeste puhul, kes teevad vaba valiku tegelda sellega täies mahus või osaliselt;

| R. | arvestades, et alates 2003. aasta oktoobrist on komisjon pidanud sotsiaalpartneritega töö-, pere- ja eraelu ühitamise teemalisi konsultatsioone, arvestades, et nende konsultatsioonide käigus, mis on jõudnud teise etappi, on olulisel kohal vajadus leida poliitika ja vahendid, mis võimaldavad naistel ja meestel ühitada head töökohta hooldamiskohustustega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et alates 2003. aasta oktoobrist on komisjon pidanud sotsiaalpartneritega töö-, pere- ja eraelu ühitamise teemalisi konsultatsioone, arvestades, et nende konsultatsioonide käigus, mis on jõudnud teise etappi, on olulisel kohal vajadus leida poliitika ja vahendid, mis võimaldavad naistel ja meestel ühitada head töökohta hooldamiskohustustega;

| S. | arvestades meeste olulist rolli tõelise võrdsuse saavutamisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades meeste olulist rolli tõelise võrdsuse saavutamisel;

| T. | arvestades, et parlamendi 29. novembri 2007. aasta resolutsioonis kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta (11) on sõnastatud naiste suhtes kohaldatavad paindlikkuse põhimõtted, ning arvestades, et enamikus Euroopa piirkondades ei näi paindlikum tööaeg lastega inimestele palju abi toovat ning et töötajad, kellel on lapsed, töötavad harvemini paindliku tööajaga töökohtadel kui need, kellel lapsi ei ole (12); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et parlamendi 29. novembri 2007. aasta resolutsioonis kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta (11) on sõnastatud naiste suhtes kohaldatavad paindlikkuse põhimõtted, ning arvestades, et enamikus Euroopa piirkondades ei näi paindlikum tööaeg lastega inimestele palju abi toovat ning et töötajad, kellel on lapsed, töötavad harvemini paindliku tööajaga töökohtadel kui need, kellel lapsi ei ole (12);

| U. | arvestades, et pereplaanide, eraelu ja tööalaste püüdluste ühitamine on võimalik vaid siis, kui inimestel on majanduslikus ja sotsiaalses mõttes tegelik valikuvabadus ning tugi Euroopa ja riiklikul tasandil tehtavate poliitiliste ja majanduslike otsuste näol, ilma et sellest tuleneks ebasoodne olukord, ning kui on olemas vajalik infrastruktuur; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pereplaanide, eraelu ja tööalaste püüdluste ühitamine on võimalik vaid siis, kui inimestel on majanduslikus ja sotsiaalses mõttes tegelik valikuvabadus ning tugi Euroopa ja riiklikul tasandil tehtavate poliitiliste ja majanduslike otsuste näol, ilma et sellest tuleneks ebasoodne olukord, ning kui on olemas vajalik infrastruktuur;

| V. | arvestades, et mõnede inimeste ja eelkõige naiste/emade puhul on oht, et nad on sunnitud töötama osalise tööajaga, kuna puudub taskukohane lapsehoidmise võimalus, samuti on olemas oht, et täistööajaga töökohta keeldutakse muutmast osalise tööajaga töökohaks, mis muudab töö- ja eraelu ühitamise raskeks või võimatuks, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et mõnede inimeste ja eelkõige naiste/emade puhul on oht, et nad on sunnitud töötama osalise tööajaga, kuna puudub taskukohane lapsehoidmise võimalus, samuti on olemas oht, et täistööajaga töökohta keeldutakse muutmast osalise tööajaga töökohaks, mis muudab töö- ja eraelu ühitamise raskeks või võimatuks,

| 1. | rõhutab, et põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõte on üks Euroopa sotsiaalse mudeli struktuurilistest põhimõtetest; palub, et selle põhimõtte säilitamiseks võtaksid erinevate tasandite ametiasutused aktiivse hoiaku ning kõik sotsiaalsed sidusrühmad osaleksid kõrge kvaliteediga sotsiaalsete üldhuviteenuste tagamisel peredele, noortele ja kõigile neile, kes ei suuda end ise üleval pidada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et põlvkondadevahelise solidaarsuse põhimõte on üks Euroopa sotsiaalse mudeli struktuurilistest põhimõtetest; palub, et selle põhimõtte säilitamiseks võtaksid erinevate tasandite ametiasutused aktiivse hoiaku ning kõik sotsiaalsed sidusrühmad osaleksid kõrge kvaliteediga sotsiaalsete üldhuviteenuste tagamisel peredele, noortele ja kõigile neile, kes ei suuda end ise üleval pidada;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et hoolduspoliitika ja hooldusteenuste osutamine on tihedalt seotud naiste ja meeste võrdsuse saavutamisega; kritiseerib taskukohaste, kättesaadavate ja kõrgekvaliteediliste hooldusteenuste puudust peaaegu kõigis liikmesriikides, mis on seotud tõsiasjaga, et hooldustöö ei ole naiste ja meeste vahel võrdselt jaotatud, millel on omakorda otsene negatiivne mõju naiste võimele osaleda kõigis sotsiaalse, majandusliku, kultuurilise ja poliitilise elu aspektides; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et hoolduspoliitika ja hooldusteenuste osutamine on tihedalt seotud naiste ja meeste võrdsuse saavutamisega; kritiseerib taskukohaste, kättesaadavate ja kõrgekvaliteediliste hooldusteenuste puudust peaaegu kõigis liikmesriikides, mis on seotud tõsiasjaga, et hooldustöö ei ole naiste ja meeste vahel võrdselt jaotatud, millel on omakorda otsene negatiivne mõju naiste võimele osaleda kõigis sotsiaalse, majandusliku, kultuurilise ja poliitilise elu aspektides;

| 3. | rõhutab, et heatasemelised taskukohased lastehoiuasutused, mis töötavad vanemate ja laste jaoks sobivatel aegadel, samuti taskukohased kvaliteetsed hooldusstruktuurid eakamate inimeste ja teiste ülalpeetavate jaoks peavad olema ELi sotsiaalse mudeli keskne osa ning peamised põhimõtted naiste juurdepääsu hõlbustamisel tööturule ja tasustatavale tööle, võimaldades neil kasutada oma võimeid majandusliku sõltumatuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et heatasemelised taskukohased lastehoiuasutused, mis töötavad vanemate ja laste jaoks sobivatel aegadel, samuti taskukohased kvaliteetsed hooldusstruktuurid eakamate inimeste ja teiste ülalpeetavate jaoks peavad olema ELi sotsiaalse mudeli keskne osa ning peamised põhimõtted naiste juurdepääsu hõlbustamisel tööturule ja tasustatavale tööle, võimaldades neil kasutada oma võimeid majandusliku sõltumatuse saavutamiseks;

| 4. | tuletab liikmesriikidele meelde Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumisel kokkulepitud kohustusi kõrvaldada takistused, mis ei lase naistel ja meestel võrdselt tööturul osaleda, ning saavutada 2010. aastaks lastehoiu võimalus 90 % laste jaoks vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani, ja vähemalt 33 % alla kolmeaastaste laste jaoks; palub liikmesriikidel seada samasugused eesmärgid seoses eakate ja haigete vanemate hooldusasutustega; |
| --- | --- |

4.

tuletab liikmesriikidele meelde Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumisel kokkulepitud kohustusi kõrvaldada takistused, mis ei lase naistel ja meestel võrdselt tööturul osaleda, ning saavutada 2010. aastaks lastehoiu võimalus 90 % laste jaoks vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani, ja vähemalt 33 % alla kolmeaastaste laste jaoks; palub liikmesriikidel seada samasugused eesmärgid seoses eakate ja haigete vanemate hooldusasutustega;

| 5. | juhib tähelepanu tohutule ebavõrdsusele kodu ja perega seotud kohustuste jaotumisel meeste ja naiste vahel, mille tulemusel peamiselt naised valivad paindliku töökorralduse või koguni loobuvad tööst, mis mõjutab naiste karjääri, meeste ja naiste püsivat palgaerinevust ning pensioniõigusi; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu tohutule ebavõrdsusele kodu ja perega seotud kohustuste jaotumisel meeste ja naiste vahel, mille tulemusel peamiselt naised valivad paindliku töökorralduse või koguni loobuvad tööst, mis mõjutab naiste karjääri, meeste ja naiste püsivat palgaerinevust ning pensioniõigusi;

| 6. | kardab, et eesistuja Tšehhi Vabariigi ettepanek muuta laste eest hoolitsemine „kutsealase karjääri täieõiguslikuks alternatiiviks” on suunatud traditsioonilise meeste ja naiste tööjaotuse kinnistamisele, mis tähendab, et traditsioonikohaselt on täiskohaga töötegijaks mees, kelle isiklike vajaduste eest hoolitsevad „nähtamatud käed” (naised), mis korraldavad kodu- ja pereelu; |
| --- | --- |

6.

kardab, et eesistuja Tšehhi Vabariigi ettepanek muuta laste eest hoolitsemine „kutsealase karjääri täieõiguslikuks alternatiiviks” on suunatud traditsioonilise meeste ja naiste tööjaotuse kinnistamisele, mis tähendab, et traditsioonikohaselt on täiskohaga töötegijaks mees, kelle isiklike vajaduste eest hoolitsevad „nähtamatud käed” (naised), mis korraldavad kodu- ja pereelu;

| 7. | tunneb suurt muret seoses asjaoluga, et eriti majandusliku languse ajal sunnib Tšehhi Vabariigi ettepanek naisi töökohast loobuma, et järgida oma „loomulikku” teed, st hoolitseda laste ja teiste ülalpeetavate eest; nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid teeksid kõik võimaliku Barcelona lastehoiueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

7.

tunneb suurt muret seoses asjaoluga, et eriti majandusliku languse ajal sunnib Tšehhi Vabariigi ettepanek naisi töökohast loobuma, et järgida oma „loomulikku” teed, st hoolitseda laste ja teiste ülalpeetavate eest; nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid teeksid kõik võimaliku Barcelona lastehoiueesmärkide saavutamiseks;

| 8. | rõhutab, et lapsevanema või vanemate täielik osalemine korralikult tasustatud töös aitab vältida töötavate inimeste vaesust ja võidelda vaesuse ohu vastu ühe vanemaga majapidamistes, mille vaesuse määr on palju kõrgem (32 %); |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et lapsevanema või vanemate täielik osalemine korralikult tasustatud töös aitab vältida töötavate inimeste vaesust ja võidelda vaesuse ohu vastu ühe vanemaga majapidamistes, mille vaesuse määr on palju kõrgem (32 %);

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide pensioniskeemid näevad endiselt paljudele naistele ette ainult tuletatud õigused, mis põhinevad abikaasa tööstaažil, mille tulemusena on enamik vaesuses elavatest eakatest inimestest naised; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide pensioniskeemid näevad endiselt paljudele naistele ette ainult tuletatud õigused, mis põhinevad abikaasa tööstaažil, mille tulemusena on enamik vaesuses elavatest eakatest inimestest naised;

| 10. | kutsub liikmesiike üles tegelema struktuuriliste teguritega, mis soodustavad pensioniskeemide ebavõrdsust, sealhulgas hooldamise korraldamine ning pere- ja tööelu ühitamine, ebavõrdsus tööturul, meeste ja naiste palgaerinevused ning otsene diskrimineerimine teise ja kolmanda samba pensionide puhul; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesiike üles tegelema struktuuriliste teguritega, mis soodustavad pensioniskeemide ebavõrdsust, sealhulgas hooldamise korraldamine ning pere- ja tööelu ühitamine, ebavõrdsus tööturul, meeste ja naiste palgaerinevused ning otsene diskrimineerimine teise ja kolmanda samba pensionide puhul;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut uue direktiivi vastuvõtmiseks, mis käsitleb eriõigusi ja kaitsemeetmeid seoses töö- ja pereelu ühitamisega, kui perekonnas on ülalpeetavaid pereliikmeid (lapsed, vanurid ja puuetega inimesed); |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut uue direktiivi vastuvõtmiseks, mis käsitleb eriõigusi ja kaitsemeetmeid seoses töö- ja pereelu ühitamisega, kui perekonnas on ülalpeetavaid pereliikmeid (lapsed, vanurid ja puuetega inimesed);

| 12. | palub, et teadusasutused ja -instituudid investeeriksid rohkem ja tulemuslikumalt lastele ja hooldusvajadusega inimestele või koduses majapidamises kasutamiseks mõeldud toodete keskkonnasõbralikkusse; |
| --- | --- |

12.

palub, et teadusasutused ja -instituudid investeeriksid rohkem ja tulemuslikumalt lastele ja hooldusvajadusega inimestele või koduses majapidamises kasutamiseks mõeldud toodete keskkonnasõbralikkusse;

| 13. | kutsub Eurostati koostama meetmeid laste ja ülalpeetavate hooldust puudutava statistika esitamiseks, vaadeldes eraldi kumbagi sugu; |
| --- | --- |

13.

kutsub Eurostati koostama meetmeid laste ja ülalpeetavate hooldust puudutava statistika esitamiseks, vaadeldes eraldi kumbagi sugu;

| 14. | kutsub komisjoni tegema konkreetseid algatusi kasvatusülesannete täitmisel, ülalpeetavate hooldamisel ja majapidamise korraldamisel omandatud oskuste tõendamiseks nii, et neid oskusi tööturule naasmisel arvesse võetaks; tuletab meelde, et nn pehmete oskuste väärtustamine on väga oluline oskuste hindamisel vastavalt liikmesriikide parimatele tavadele, mis on kujunenud tööjõu nõudluse ja pakkumise kohandamise süsteemidega tehtud katsetuste käigus; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni tegema konkreetseid algatusi kasvatusülesannete täitmisel, ülalpeetavate hooldamisel ja majapidamise korraldamisel omandatud oskuste tõendamiseks nii, et neid oskusi tööturule naasmisel arvesse võetaks; tuletab meelde, et nn pehmete oskuste väärtustamine on väga oluline oskuste hindamisel vastavalt liikmesriikide parimatele tavadele, mis on kujunenud tööjõu nõudluse ja pakkumise kohandamise süsteemidega tehtud katsetuste käigus;

| 15. | palub komisjonil läbi viia teadlikkuse tõstmise kampaania ja võtta kasutusele katseprojekte, mis hõlbustavad naiste ja meeste tasakaalustatud osalemist töö- ja pereelus; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil läbi viia teadlikkuse tõstmise kampaania ja võtta kasutusele katseprojekte, mis hõlbustavad naiste ja meeste tasakaalustatud osalemist töö- ja pereelus;

| 16. | kutsub liikmesriike kaaluma võimalust kehtestada vanematele (nende vabal valikul) paindlik tööaeg ja laste hooldusasutuste paindlik lahtiolekuaeg, et aidata nii naistel kui ka meestel töö- ja pereelu edukamalt ühitada; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike kaaluma võimalust kehtestada vanematele (nende vabal valikul) paindlik tööaeg ja laste hooldusasutuste paindlik lahtiolekuaeg, et aidata nii naistel kui ka meestel töö- ja pereelu edukamalt ühitada;

| 17. | palub, et komisjon jälgiks hooldajatega seotud häid tavasid liikmesriikides ning edastaks teavet nimetatud parimate tavade kohta kõikidele liikmesriikidele, et näidata, et hooldajatel on põlvkondadevahelises solidaarsuses keskne roll, ning ergutada hooldajate strateegia rakendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

17.

palub, et komisjon jälgiks hooldajatega seotud häid tavasid liikmesriikides ning edastaks teavet nimetatud parimate tavade kohta kõikidele liikmesriikidele, et näidata, et hooldajatel on põlvkondadevahelises solidaarsuses keskne roll, ning ergutada hooldajate strateegia rakendamist liikmesriikides;

| 18. | kutsub liikmesriike üles toetama ja edendama rakenduskavasid, mille komisjon on käivitanud Euroopa Perede Liidu raames; palub komisjonil kiirendada vahendite väljatöötamist parimate tavade ja uurimistulemuste süstemaatiliseks vahetamiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles toetama ja edendama rakenduskavasid, mille komisjon on käivitanud Euroopa Perede Liidu raames; palub komisjonil kiirendada vahendite väljatöötamist parimate tavade ja uurimistulemuste süstemaatiliseks vahetamiseks selles valdkonnas;

| 19. | palub valitsusasutustel võtta vajalikke meetmeid, et töö- ja eraelu ühitamise poliitika raames toetada töötavaid emasid ja isasid ning eraldada neile asjakohaseid vahendeid; |
| --- | --- |

19.

palub valitsusasutustel võtta vajalikke meetmeid, et töö- ja eraelu ühitamise poliitika raames toetada töötavaid emasid ja isasid ning eraldada neile asjakohaseid vahendeid;

| 20. | kutsub liikmesriike üles toetama puhkusekorraldust, mida oleks võimalik kohaldada inimeste puhul, kes soovivad ülalpeetava eest hoolitsemiseks oma karjääri katkestada (vanemapuhkus, lapsenduspuhkus, solidaarsuspuhkus); |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles toetama puhkusekorraldust, mida oleks võimalik kohaldada inimeste puhul, kes soovivad ülalpeetava eest hoolitsemiseks oma karjääri katkestada (vanemapuhkus, lapsenduspuhkus, solidaarsuspuhkus);

| 21. | on veendunud, et tuleb parandada suhtumist nii rasedus- ja sünnituspuhkusesse kui ka isapuhkusesse ja vanemapuhkusesse, pidades eriti silmas töötava isa võetavaid puhkusi, arvestades, et kõikides liikmesriikides kasutab vaid väike osa mehi neile ettenähtud puhkusi; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et tuleb parandada suhtumist nii rasedus- ja sünnituspuhkusesse kui ka isapuhkusesse ja vanemapuhkusesse, pidades eriti silmas töötava isa võetavaid puhkusi, arvestades, et kõikides liikmesriikides kasutab vaid väike osa mehi neile ettenähtud puhkusi;

| 22. | nõuab, et igaühel, kes soovib põlvkondadevahelise solidaarsuse nimel oma ametitegevuse katkestada või töötunde vähendada, peaks olema võimalik töötada paindliku töökorralduse alusel; kutsub seetõttu üles väike- ja keskmise suurusega ettevõtjaid tulema sellistele taotlustele meelsamini vastu ning valitsusasutusi ilmutama suuremat finantspaindlikkust eelarvelise riigiabi kavandamisel; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et igaühel, kes soovib põlvkondadevahelise solidaarsuse nimel oma ametitegevuse katkestada või töötunde vähendada, peaks olema võimalik töötada paindliku töökorralduse alusel; kutsub seetõttu üles väike- ja keskmise suurusega ettevõtjaid tulema sellistele taotlustele meelsamini vastu ning valitsusasutusi ilmutama suuremat finantspaindlikkust eelarvelise riigiabi kavandamisel;

| 23. | palub, et komisjon alustaks koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega pere- ja tööelu ühitamise poliitika läbivaatamist, eelkõige:






  — | tagades, et rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse kulusid ei kanna mitte tööandja, vaid ühiskond, et kaotada ettevõttesisene diskrimineerimine ja toetada sündimust; |
| --- | --- | --- |

23.

palub, et komisjon alustaks koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega pere- ja tööelu ühitamise poliitika läbivaatamist, eelkõige:

—

tagades, et rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse kulusid ei kanna mitte tööandja, vaid ühiskond, et kaotada ettevõttesisene diskrimineerimine ja toetada sündimust;

| — | parandades põlvkondadevahelise solidaarsuse raames hooldusvajadusega inimestele (lapsed, puudega inimesed ja eakad) hoolekande- ja abiteenuste kättesaadavust ja paindlikkust, kaasa arvatud kodus osutatavad teenused, määrates kindlaks öösel avatud struktuuride minimaalse arvu, et vastata nii töö- kui ka eraelu vajadustele; |
| --- | --- |

—

parandades põlvkondadevahelise solidaarsuse raames hooldusvajadusega inimestele (lapsed, puudega inimesed ja eakad) hoolekande- ja abiteenuste kättesaadavust ja paindlikkust, kaasa arvatud kodus osutatavad teenused, määrates kindlaks öösel avatud struktuuride minimaalse arvu, et vastata nii töö- kui ka eraelu vajadustele;

| 24. | tervitab ettepanekut lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ (tööaja korralduse teatavate aspektide kohta) (13) eraldi artikkel töö- ja eraelu ühitamise kohta ning rõhutab vajadust võtta nimetatud sätet arvesse töönädala pikkust ja valvekordi käsitlevate eeskirjade kehtestamisel; |
| --- | --- |

24.

tervitab ettepanekut lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ (tööaja korralduse teatavate aspektide kohta) (13) eraldi artikkel töö- ja eraelu ühitamise kohta ning rõhutab vajadust võtta nimetatud sätet arvesse töönädala pikkust ja valvekordi käsitlevate eeskirjade kehtestamisel;

| 25. | palub liikmesriikidel tagada, et kõigil, kes on ajutiselt katkestanud tegevuse kutsealal, et kasvatada lapsi või hoolitseda eakate või ülalpeetava eest, oleks võimalus tööturule naasta või siseneda ning õigus saada tagasi endine ametikoht ning positsioon; |
| --- | --- |

25.

palub liikmesriikidel tagada, et kõigil, kes on ajutiselt katkestanud tegevuse kutsealal, et kasvatada lapsi või hoolitseda eakate või ülalpeetava eest, oleks võimalus tööturule naasta või siseneda ning õigus saada tagasi endine ametikoht ning positsioon;

| 26. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste sissetulek ja tasustatav töö on nende majandusliku sõltumatuse ning naiste ja meeste vahelise suurema võrdsuse alus kogu ühiskonnas; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste sissetulek ja tasustatav töö on nende majandusliku sõltumatuse ning naiste ja meeste vahelise suurema võrdsuse alus kogu ühiskonnas;

| 27. | rõhutab, et solidaarsus vanema põlvkonnaga peab tugevnema, ent samas peab kasvama ka vanema põlvkonna solidaarsus laste ja noortega; sest kui eakad annavad edasi tarkust, oskusi ja kogemusi, siis nooremad põlvkonnad jagavad energiat, dünaamilisust, elurõõmu ja lootust; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et solidaarsus vanema põlvkonnaga peab tugevnema, ent samas peab kasvama ka vanema põlvkonna solidaarsus laste ja noortega; sest kui eakad annavad edasi tarkust, oskusi ja kogemusi, siis nooremad põlvkonnad jagavad energiat, dünaamilisust, elurõõmu ja lootust;

| 28. | on veendunud, et põlvkondadevahelist solidaarsust tuleks edendada aruka maksupoliitika abil (ülekannete, mahaarvamiste ja maksuvabastusega), aktiivset vananemist edendavate meetmete, kutseoskuste arendamise poliitika ning lastele, eakatele ja puudega ning hooldusvajadusega inimestele mõeldud ühtsete võrgustike abil, hinnates nende positiivset või negatiivset mõju isiklikele valikutele ning töö-ja eraelu ühitamisele; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et põlvkondadevahelist solidaarsust tuleks edendada aruka maksupoliitika abil (ülekannete, mahaarvamiste ja maksuvabastusega), aktiivset vananemist edendavate meetmete, kutseoskuste arendamise poliitika ning lastele, eakatele ja puudega ning hooldusvajadusega inimestele mõeldud ühtsete võrgustike abil, hinnates nende positiivset või negatiivset mõju isiklikele valikutele ning töö-ja eraelu ühitamisele;

| 29. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et tuleb võtta naisi ja mehi toetavaid positiivseid meetmeid, et lihtsustada nende naasmist töökohale pärast perekohustuste täitmisele pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega sugulase eest hoolitsemine), edendades tööturule naasmise/sisenemise poliitikat, et võimaldada neil saada uuesti majanduslikult iseseisvaks; |
| --- | --- |

29.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et tuleb võtta naisi ja mehi toetavaid positiivseid meetmeid, et lihtsustada nende naasmist töökohale pärast perekohustuste täitmisele pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega sugulase eest hoolitsemine), edendades tööturule naasmise/sisenemise poliitikat, et võimaldada neil saada uuesti majanduslikult iseseisvaks;

| 30. | kutsub liikmesriike edendama fiskaalpoliitika raames maksu- või soodustussüsteemi, mille puhul arvestataks majapidamisega seotud rahalisi kohustusi, eelkõige laste hoidmise ning eakate ja ülalpeetavate isikute eest hoolitsemise kulusid; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike edendama fiskaalpoliitika raames maksu- või soodustussüsteemi, mille puhul arvestataks majapidamisega seotud rahalisi kohustusi, eelkõige laste hoidmise ning eakate ja ülalpeetavate isikute eest hoolitsemise kulusid;

| 31. | palub liikmesriikidel vaadata läbi oma maksusüsteemid ja kehtestada individuaalsetel õigustel põhinevad maksumäärad ning nõuab seetõttu pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusõiguste individualiseerimist; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel vaadata läbi oma maksusüsteemid ja kehtestada individuaalsetel õigustel põhinevad maksumäärad ning nõuab seetõttu pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusõiguste individualiseerimist;

| 32. | kutsub institutsioone ja liikmesriike naiste ja meeste soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte teostamiseks võtma naiste huvides erimeetmeid, et kõrvaldada selged ebavõrdse kohtlemise juhtumid; on seisukohal, et nimetatud meetmed, mida tuleks kohaldada niikaua, kui selliseid juhtumeid esineb, peavad olema arukad ja igal juhul proportsionaalsed taotletava eesmärgiga; |
| --- | --- |

32.

kutsub institutsioone ja liikmesriike naiste ja meeste soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte teostamiseks võtma naiste huvides erimeetmeid, et kõrvaldada selged ebavõrdse kohtlemise juhtumid; on seisukohal, et nimetatud meetmed, mida tuleks kohaldada niikaua, kui selliseid juhtumeid esineb, peavad olema arukad ja igal juhul proportsionaalsed taotletava eesmärgiga;

| 33. | palub, et riiklikud ja kohalikud asutused töötaksid välja noortele suunatud programmid, mis hõlmavad põlvkondadevahelist mõõdet, et noorem põlvkond mõistaks, et praegune rikkuse ja heaolu tase on eelnevate põlvkondade pingutuste ja vaeva tulemus; |
| --- | --- |

33.

palub, et riiklikud ja kohalikud asutused töötaksid välja noortele suunatud programmid, mis hõlmavad põlvkondadevahelist mõõdet, et noorem põlvkond mõistaks, et praegune rikkuse ja heaolu tase on eelnevate põlvkondade pingutuste ja vaeva tulemus;

| 34. | kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja avaliku võimu kandjaid võtma soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet aktiivselt arvesse õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel, riikliku poliitika kujundamisel ja kogu oma tegevuses; |
| --- | --- |

34.

kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja avaliku võimu kandjaid võtma soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet aktiivselt arvesse õigusaktide vastuvõtmisel ja rakendamisel, riikliku poliitika kujundamisel ja kogu oma tegevuses;

| 35. | palub, et massiteabevahendid pööraksid positiivset ja pidevat tähelepanu põlvkondadevahelistele suhetele, käsitledes mitut põlvkonda huvitavaid teemasid, korraldades eri vanuserühmade vahelisi arutelusid ning kajastades üldisemalt positiivselt vanemate põlvkondade panust ühiskonda; |
| --- | --- |

35.

palub, et massiteabevahendid pööraksid positiivset ja pidevat tähelepanu põlvkondadevahelistele suhetele, käsitledes mitut põlvkonda huvitavaid teemasid, korraldades eri vanuserühmade vahelisi arutelusid ning kajastades üldisemalt positiivselt vanemate põlvkondade panust ühiskonda;

| 36. | toonitab, et võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtet tuleb võtta arvesse kõikide majandus-, tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkondade puhul, kuna see aitab vältida segregatsiooni tööturul ja kõrvaldada palgaerinevused, samuti edendada naisettevõtluse kasvu; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtet tuleb võtta arvesse kõikide majandus-, tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkondade puhul, kuna see aitab vältida segregatsiooni tööturul ja kõrvaldada palgaerinevused, samuti edendada naisettevõtluse kasvu;

| 37. | on arvamusel, et arvestades peremudeli muutusi ja naiste järkjärgulist sisenemist tööturule, on oluline reformida tavapärast ülalpeetavate hooldamise korraldust; soovitab liikmesriikidel laiendada ja täiendada oma sotsiaalteenustega tagatud kaitsemeetmeid, et tagada, et eneseteostuse õigust kasutataks alati võrdsetel alustel ja ülalpeetavate eest hoolitsetaks; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et arvestades peremudeli muutusi ja naiste järkjärgulist sisenemist tööturule, on oluline reformida tavapärast ülalpeetavate hooldamise korraldust; soovitab liikmesriikidel laiendada ja täiendada oma sotsiaalteenustega tagatud kaitsemeetmeid, et tagada, et eneseteostuse õigust kasutataks alati võrdsetel alustel ja ülalpeetavate eest hoolitsetaks;

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele statistikaasutustele, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonile ning ÜRO Arenguprogrammile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele ja riiklikele statistikaasutustele, Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonile ning ÜRO Arenguprogrammile.

---

(1)  EÜT C 218, 31.7.2000, lk 5.

(2)  EÜT C 232, 17.8.2001, lk 381.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492.

(4)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 131.

(5)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 112.

(6)  ELT C 120, 16.5.2008, lk 66.

(7)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 324.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0066.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0399.

(10)  Vt komisjoni 11. detsembri 2007. aasta teatist „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue etapi käivitamine (2008–2010)” (KOM(2007)0803).

(11)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 174.

(12)  Eurostat, The life of women and men in Europe, 2008, lk. 89.

(13)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/38

---

Laste seksuaalne ekspluateerimine ja lapsporno vastu võitlemine

P6_TA(2009)0040

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta soovitus nõukogule laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (2008/2144(INI))

(2010/C 67 E/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Roberta Angelilli poolt fraktsiooni UEN nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (B6-0216/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Roberta Angelilli poolt fraktsiooni UEN nimel esitatud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (B6-0216/2008);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24, millega sätestatakse laste õigused kaitsele ja hoolitsusele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24, millega sätestatakse laste õigused kaitsele ja hoolitsusele;

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklit 34 ja selle 25. mai 2000. aasta laste müüki, lasteprostitutsiooni ja -pornograafiat käsitlevat fakultatiivprotokolli (fakultatiivprotokoll); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklit 34 ja selle 25. mai 2000. aasta laste müüki, lasteprostitutsiooni ja -pornograafiat käsitlevat fakultatiivprotokolli (fakultatiivprotokoll);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsust 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (1) (raamotsus); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsust 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta (1) (raamotsus);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2007. aasta aruannet, mis tugineb nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsuse (laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta)artiklile 12 (KOM(2007)0716) (komisjoni aruanne); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2007. aasta aruannet, mis tugineb nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsuse (laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta)artiklile 12 (KOM(2007)0716) (komisjoni aruanne);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 13. juuli 2007. aasta konventsiooni, mis käsitleb laste kaitsmist seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse ärakasutamise eest (Euroopa Nõukogu konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 13. juuli 2007. aasta konventsiooni, mis käsitleb laste kaitsmist seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse ärakasutamise eest (Euroopa Nõukogu konventsioon);

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (2);

| — | võttes arvesse 25.–28. novembril 2008 laste ja noorukite seksuaalse ärakasutamise vastasel III maailmakongressil kokku lepitud laste seksuaalset ärakasutamise ärahoidmist ja tõkestamist käsitleva Rio de Janeiro pakti järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–28. novembril 2008 laste ja noorukite seksuaalse ärakasutamise vastasel III maailmakongressil kokku lepitud laste seksuaalset ärakasutamise ärahoidmist ja tõkestamist käsitleva Rio de Janeiro pakti järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0012/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0012/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Nõukogu konventsioon, millele on alla kirjutanud 20 ELi liikmesriiki, on esimene rahvusvaheline õigusakt, milles laste seksuaalse ärakasutamise erinevad vormid klassifitseeritakse kuriteona, sealhulgas selline ärakasutamine, mille toimepanemiseks kasutatakse muu hulgas jõudu, sundi või ähvardusi, seda ka peresiseselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Nõukogu konventsioon, millele on alla kirjutanud 20 ELi liikmesriiki, on esimene rahvusvaheline õigusakt, milles laste seksuaalse ärakasutamise erinevad vormid klassifitseeritakse kuriteona, sealhulgas selline ärakasutamine, mille toimepanemiseks kasutatakse muu hulgas jõudu, sundi või ähvardusi, seda ka peresiseselt;

| B. | arvestades, et seitse liikmesriiki ei ole veel allkirjastanud Euroopa Nõukogu konventsiooni ning kaheksa liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seitse liikmesriiki ei ole veel allkirjastanud Euroopa Nõukogu konventsiooni ning kaheksa liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud fakultatiivprotokolli;

| C. | arvestades, et lapsed kasutavad järjest rohkem uut tehnoloogiat ning üha olulisem osa laste ja noorte sotsiaalsest elust toimub veebis, kus kasutatakse pidevalt arenevaid uudseid tehnoloogiaid ja kommunikatsioonivahendeid; arvestades, et seetõttu kasutavad potentsiaalsed ja tegelikud seksuaalkurjategijad laste seksuaalse ärakasutamise ettevalmistamiseks üha rohkem internetti, eelkõige lapspornot ja laste ahvatlemist seksuaalsetel eesmärkidel (inglise keeles grooming), |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lapsed kasutavad järjest rohkem uut tehnoloogiat ning üha olulisem osa laste ja noorte sotsiaalsest elust toimub veebis, kus kasutatakse pidevalt arenevaid uudseid tehnoloogiaid ja kommunikatsioonivahendeid; arvestades, et seetõttu kasutavad potentsiaalsed ja tegelikud seksuaalkurjategijad laste seksuaalse ärakasutamise ettevalmistamiseks üha rohkem internetti, eelkõige lapspornot ja laste ahvatlemist seksuaalsetel eesmärkidel (inglise keeles grooming),

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | innustada neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone, ennekõike Euroopa Nõukogu konventsiooni, sest see pakub raamotsuse kõrval lapse õiguste täiendavat kaitset, kuid samuti fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

innustada neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone, ennekõike Euroopa Nõukogu konventsiooni, sest see pakub raamotsuse kõrval lapse õiguste täiendavat kaitset, kuid samuti fakultatiivprotokolli;

| b) | abistada liikmesriike oma seadusandluse parandamisel ning liikmesriikide eksterritoriaalset koostööd selles vallas; nõuab, et alla 18 aasta vanuste laste vastu sooritatud seksuaalkuritegusid käsitataks kogu ELis alati alaealiste ekspluateerimisena vastavalt Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonile; |
| --- | --- |

b)

abistada liikmesriike oma seadusandluse parandamisel ning liikmesriikide eksterritoriaalset koostööd selles vallas; nõuab, et alla 18 aasta vanuste laste vastu sooritatud seksuaalkuritegusid käsitataks kogu ELis alati alaealiste ekspluateerimisena vastavalt Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 16. jaanuari 2008. aasta resolutsioonile;

| c) | võimaldada liikmesriikidel välistada raamotsuses sätestatud süütegude puhul jurisdiktsiooni kehtestamisel selgesõnaliselt teo mõlemapoolselt süüteoks tunnistamise nõue; |
| --- | --- |

c)

võimaldada liikmesriikidel välistada raamotsuses sätestatud süütegude puhul jurisdiktsiooni kehtestamisel selgesõnaliselt teo mõlemapoolselt süüteoks tunnistamise nõue;

| d) | nõuda tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid kuriteoks laste seksuaalse väärkohtlemise kõik liigid; |
| --- | --- |

d)

nõuda tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid kuriteoks laste seksuaalse väärkohtlemise kõik liigid;

Raamotsuse rakendamine

| e) | aidata liikmesriikidel, kes ei ole raamotsust veel täielikult rakendanud, rakendada seda võimalikult kiiresti; erilist rõhku tuleks panna raamotsuse artikli 1 punktis b sätestatud lapsporno määratlust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisele, tagades ohvrikaitse mehhanismid ning rakendades raamotsuse artikli 8 lõike 1 punkti b, mis käsitleb ekstraterritoriaalset jurisdiktsiooni (seksiturism); |
| --- | --- |

e)

aidata liikmesriikidel, kes ei ole raamotsust veel täielikult rakendanud, rakendada seda võimalikult kiiresti; erilist rõhku tuleks panna raamotsuse artikli 1 punktis b sätestatud lapsporno määratlust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisele, tagades ohvrikaitse mehhanismid ning rakendades raamotsuse artikli 8 lõike 1 punkti b, mis käsitleb ekstraterritoriaalset jurisdiktsiooni (seksiturism);

| f) | nõuda tõhusat kaitset laste seksuaalse ekspluateerimise vastu, pidades lasteseksiturismi kuriteoks kõikides liikmesriikides; nõuda, et kõigi ELi kodanike suhtes, kes on toime pannud laste vastu suunatud seksuaalkuriteo mis tahes ELi kuuluvas või mittekuuluvas riigis, kohaldatakse ühist, kogu ELis ekstraterritoriaalselt kehtivat kriminaalõigust; |
| --- | --- |

f)

nõuda tõhusat kaitset laste seksuaalse ekspluateerimise vastu, pidades lasteseksiturismi kuriteoks kõikides liikmesriikides; nõuda, et kõigi ELi kodanike suhtes, kes on toime pannud laste vastu suunatud seksuaalkuriteo mis tahes ELi kuuluvas või mittekuuluvas riigis, kohaldatakse ühist, kogu ELis ekstraterritoriaalselt kehtivat kriminaalõigust;

| g) | parandada koostöös komisjoni ja liikmesriikidega raamotsuse rakendamise järelevalvet, et õigeaegse ja täieliku teabe saamiseks luua mehhanismid, mis võimaldaksid liikmesriikidel pidada asjaomastes teemavaldkondades olulise teabe registrit, mis sisaldaks kuritegude määratlusi, see lihtsustaks liikmesriikide kohtusüsteemide võrdlust; |
| --- | --- |

g)

parandada koostöös komisjoni ja liikmesriikidega raamotsuse rakendamise järelevalvet, et õigeaegse ja täieliku teabe saamiseks luua mehhanismid, mis võimaldaksid liikmesriikidel pidada asjaomastes teemavaldkondades olulise teabe registrit, mis sisaldaks kuritegude määratlusi, see lihtsustaks liikmesriikide kohtusüsteemide võrdlust;

| h) | julgustada liikmesriike andma üksikasjalikult aru piiriülese koostöö olukorrast, eelkõige juhul, kui koostöö VVO-dega on ette nähtud seadusega või praktikas; |
| --- | --- |

h)

julgustada liikmesriike andma üksikasjalikult aru piiriülese koostöö olukorrast, eelkõige juhul, kui koostöö VVO-dega on ette nähtud seadusega või praktikas;

| i) | julgustada liikmesriike andma aru seoses tõestatud laste prostitutsiooni või lapsporno juhtumiga konfiskeeritud varade sihtkohast; |
| --- | --- |

i)

julgustada liikmesriike andma aru seoses tõestatud laste prostitutsiooni või lapsporno juhtumiga konfiskeeritud varade sihtkohast;

Raamotsuse läbivaatamine

| j) | vaadata läbi raamotsus nõukogu eesistujariigi, mõne muu liikmesriigi või alternatiivselt komisjoni esitatud ettepaneku alusel, tõstes kaitsetaset vähemalt Euroopa Nõukogu konventsiooniga sätestatud tasemeni ning pöörates enam tähelepanu kuritarvitamistele, mis on seotud interneti ja teiste sidetehnoloogiatega; soovitab, et ettepanek sisaldaks järgmiseid sätteid:






  — | luua seksuaalkurjategijate jaoks riiklikud haldussüsteemid, mis hõlmaksid riskihindamist, sekkumisprogramme, et ära hoida või minimeerida korduvate rikkumiste ohtu, ja seksuaalkurjategijatele kättesaadavaid teraapiaid; selliseid sekkumisprogramme ja vabatahtlikku teraapiat võiks rahastada ELi üldeelarvest, et tagada laste heaolu seadmine kesksele kohale kogu ELis; |
| --- | --- | --- |

j)

vaadata läbi raamotsus nõukogu eesistujariigi, mõne muu liikmesriigi või alternatiivselt komisjoni esitatud ettepaneku alusel, tõstes kaitsetaset vähemalt Euroopa Nõukogu konventsiooniga sätestatud tasemeni ning pöörates enam tähelepanu kuritarvitamistele, mis on seotud interneti ja teiste sidetehnoloogiatega; soovitab, et ettepanek sisaldaks järgmiseid sätteid:

—

luua seksuaalkurjategijate jaoks riiklikud haldussüsteemid, mis hõlmaksid riskihindamist, sekkumisprogramme, et ära hoida või minimeerida korduvate rikkumiste ohtu, ja seksuaalkurjategijatele kättesaadavaid teraapiaid; selliseid sekkumisprogramme ja vabatahtlikku teraapiat võiks rahastada ELi üldeelarvest, et tagada laste heaolu seadmine kesksele kohale kogu ELis;

| — | tugevdada inimõigustepõhist ja ohvrikeskset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

tugevdada inimõigustepõhist ja ohvrikeskset lähenemisviisi;

| — | tunnistada kuriteoks laste ahvatlemine seksuaalsetel eesmärkidel (grooming) ja kasutada seda mõistet vastavalt Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 23 sätestatud määratlusele; |
| --- | --- |

—

tunnistada kuriteoks laste ahvatlemine seksuaalsetel eesmärkidel (grooming) ja kasutada seda mõistet vastavalt Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 23 sätestatud määratlusele;

| — | tunnistada kuriteoks osalemine seksuaalsetes toimingutes alla 18 aasta vanuse isikuga, isegi kui ta on seksuaalsest täiseast vanem, kui kasutatakse sundi, jõudu või ähvardusi, või kuritarvitatakse tunnustatud usaldusisiku positsiooni, võimu või mõju lapse suhtes, sealhulgas peresiseselt, või kuritarvitatakse lapse eriti kaitsetut olukorda, eelkõige vaimse või füüsilise puude või sõltuva olukorra tõttu, või kui lapsele antakse seksuaalsetes toimingutes osalemise eest raha või muus vormis hüvitist või tasu; |
| --- | --- |

—

tunnistada kuriteoks osalemine seksuaalsetes toimingutes alla 18 aasta vanuse isikuga, isegi kui ta on seksuaalsest täiseast vanem, kui kasutatakse sundi, jõudu või ähvardusi, või kuritarvitatakse tunnustatud usaldusisiku positsiooni, võimu või mõju lapse suhtes, sealhulgas peresiseselt, või kuritarvitatakse lapse eriti kaitsetut olukorda, eelkõige vaimse või füüsilise puude või sõltuva olukorra tõttu, või kui lapsele antakse seksuaalsetes toimingutes osalemise eest raha või muus vormis hüvitist või tasu;

| — | tunnistada kuriteoks lapse sundimine sundabieluks; |
| --- | --- |

—

tunnistada kuriteoks lapse sundimine sundabieluks;

| — | tunnistada kuriteoks lapsi kaasavate pornograafiliste etteastete teadlik külastamine ning laste tahtlikult panemine olukorda, kus nad näevad pealt seksuaalset kuritarvitamist või seksuaalseid toiminguid; |
| --- | --- |

—

tunnistada kuriteoks lapsi kaasavate pornograafiliste etteastete teadlik külastamine ning laste tahtlikult panemine olukorda, kus nad näevad pealt seksuaalset kuritarvitamist või seksuaalseid toiminguid;

| — | tunnistada kurjategijateks pedofiilide jututubade või pedofiilide internetifoorumite teenuste osutajad; |
| --- | --- |

—

tunnistada kurjategijateks pedofiilide jututubade või pedofiilide internetifoorumite teenuste osutajad;

| — | näha ette meetmed, mis tagavad, et liikmesriigid võtavad rahvusvahelise diplomaatilise, haldus- ja õiguskaitsealase koostöö ulatusliku strateegia raames nõuetekohaseid meetmeid laste kuritarvitamisega seotud ebaseaduslike materjalide kõrvaldamiseks nende lähtekohast veebis, pakkudes seega ohvritele maksimaalset kaitset, ning teeksid koostööd internetiteenuste osutajatega, et sulgeda veebisaidid, mida kasutatakse raamotsuses määratletud kuritegude toime panemiseks või toimepaneku võimaluse reklaamimiseks; |
| --- | --- |

—

näha ette meetmed, mis tagavad, et liikmesriigid võtavad rahvusvahelise diplomaatilise, haldus- ja õiguskaitsealase koostöö ulatusliku strateegia raames nõuetekohaseid meetmeid laste kuritarvitamisega seotud ebaseaduslike materjalide kõrvaldamiseks nende lähtekohast veebis, pakkudes seega ohvritele maksimaalset kaitset, ning teeksid koostööd internetiteenuste osutajatega, et sulgeda veebisaidid, mida kasutatakse raamotsuses määratletud kuritegude toime panemiseks või toimepaneku võimaluse reklaamimiseks;

| — | toetada komisjoni poolt koostöös suuremate krediitkaarte väljastavate ettevõtetega tehtavaid jõupingutusi, et uurida, kas lapsporno internetimüügiga seotud veebisaitide internetipõhiste maksesüsteemide sulgemine või muul viisil takistamine on tehniliselt teostatav; julgustada ka teisi majanduses osalejaid, nagu näiteks pangad, valuutavahetuskontorid, internetiteenuse pakkujad ja otsingumootoreid haldavad ettevõtted, osalema aktiivselt jõupingutustes võitlemaks lapsporno ja kaubanduslikel eesmärkidel laste seksuaalse ekspluateerimise muude vormide vastu; |
| --- | --- |

—

toetada komisjoni poolt koostöös suuremate krediitkaarte väljastavate ettevõtetega tehtavaid jõupingutusi, et uurida, kas lapsporno internetimüügiga seotud veebisaitide internetipõhiste maksesüsteemide sulgemine või muul viisil takistamine on tehniliselt teostatav; julgustada ka teisi majanduses osalejaid, nagu näiteks pangad, valuutavahetuskontorid, internetiteenuse pakkujad ja otsingumootoreid haldavad ettevõtted, osalema aktiivselt jõupingutustes võitlemaks lapsporno ja kaubanduslikel eesmärkidel laste seksuaalse ekspluateerimise muude vormide vastu;

| — | innustada liikmesriike varustama lapsevanemaid kergesti hallatavate programmidega, mis võimaldaksid neil tõkestada laste juurdepääsu pornograafilistele veebisaitidele; |
| --- | --- |

—

innustada liikmesriike varustama lapsevanemaid kergesti hallatavate programmidega, mis võimaldaksid neil tõkestada laste juurdepääsu pornograafilistele veebisaitidele;

| — | võtta meetmeid, et julgustada seksuaalse ekspluateerimise ohvreid esitama riiklikele kohtutele kriminaalõiguslikke ja tsiviilnõudeid seksuaalkurjategijate vastu; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid, et julgustada seksuaalse ekspluateerimise ohvreid esitama riiklikele kohtutele kriminaalõiguslikke ja tsiviilnõudeid seksuaalkurjategijate vastu;

| — | vaadata läbi raamotsuse artikli 5 lõige 3, mis sätestab üksnes minimaalse aluse selleks, et tõkestada süüdimõistetud seksuaalkurjategijate juurdepääs lastele töö või vabatahtliku tegevuse kaudu, kus on regulaarne kontakt lastega, sealhulgas kaaluda liikmesriikide kohustust tagada, et lastega töötavate teatud ametikohtade taotlejaid kontrollitakse karistusregistri põhjal, see hõlmaks ka vastavate selgete eeskirjade või juhiste koostamist tööandjatele nende kohustuste kohta; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi raamotsuse artikli 5 lõige 3, mis sätestab üksnes minimaalse aluse selleks, et tõkestada süüdimõistetud seksuaalkurjategijate juurdepääs lastele töö või vabatahtliku tegevuse kaudu, kus on regulaarne kontakt lastega, sealhulgas kaaluda liikmesriikide kohustust tagada, et lastega töötavate teatud ametikohtade taotlejaid kontrollitakse karistusregistri põhjal, see hõlmaks ka vastavate selgete eeskirjade või juhiste koostamist tööandjatele nende kohustuste kohta;

| — | hõlbustada rahvusvahelist koostööd, kasutades Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 38 sätestatud vahendeid; |
| --- | --- |

—

hõlbustada rahvusvahelist koostööd, kasutades Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 38 sätestatud vahendeid;

| — | kehtestada neile, kelle töö hõlmab regulaarset lastega tegelemist, kohustus anda teada olukordadest, kus neil on põhjendatud alus kahtlustada kuritarvitamist; |
| --- | --- |

—

kehtestada neile, kelle töö hõlmab regulaarset lastega tegelemist, kohustus anda teada olukordadest, kus neil on põhjendatud alus kahtlustada kuritarvitamist;

| — | parandada kuritarvitatud laste tuvastamist, koolitades sel eesmärgil personali, kel on regulaarne kontakt lastega, ning õiguskaitsetöötajaid, kel võib olla kontakt kuritarvitatud lastega; |
| --- | --- |

—

parandada kuritarvitatud laste tuvastamist, koolitades sel eesmärgil personali, kel on regulaarne kontakt lastega, ning õiguskaitsetöötajaid, kel võib olla kontakt kuritarvitatud lastega;

| — | tagada lastele kohtumenetlustes ja uurimise ajal tugevaim kaitse eesmärgiga hoida ära traumad, nähes lapsohvritelt tõendite kogumiseks ette erikorra; |
| --- | --- |

—

tagada lastele kohtumenetlustes ja uurimise ajal tugevaim kaitse eesmärgiga hoida ära traumad, nähes lapsohvritelt tõendite kogumiseks ette erikorra;

| — | keelustada raamotsuses sätestatud kuritegude sooritamisele õhutav reklaam; |
| --- | --- |

—

keelustada raamotsuses sätestatud kuritegude sooritamisele õhutav reklaam;

| — | tunnistada kuriteoks raamotsuses sätestatud kuritegudele kihutamine, kaasa aitamine ja vastavad kuriteokatsed; |
| --- | --- |

—

tunnistada kuriteoks raamotsuses sätestatud kuritegudele kihutamine, kaasa aitamine ja vastavad kuriteokatsed;

| — | julgustada liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed, et hoida ära kuritarvitamise ohvriks langenud laste diskrimineerimine ja nende häbimärgistamine; |
| --- | --- |

—

julgustada liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed, et hoida ära kuritarvitamise ohvriks langenud laste diskrimineerimine ja nende häbimärgistamine;

| — | lisada raamotsuses sätestatud kuritegude puhul sanktsioonide kehtestamisel kasutatavate raskendavate asjaolude nimekirja raskendavate asjaolude loend, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 28; |
| --- | --- |

—

lisada raamotsuses sätestatud kuritegude puhul sanktsioonide kehtestamisel kasutatavate raskendavate asjaolude nimekirja raskendavate asjaolude loend, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu konventsiooni artiklis 28;

| — | kehtestada raskendava asjaoluna kurjategija kõrgema positsiooni ärakasutamine (perekonnas, hariduses, ametisuhetes jne); |
| --- | --- |

—

kehtestada raskendava asjaoluna kurjategija kõrgema positsiooni ärakasutamine (perekonnas, hariduses, ametisuhetes jne);

| k) | julgustada kõiki liikmesriike looma koostöö parandamiseks Euroopa tasandil kadunud laste teavitamissüsteemi; |
| --- | --- |

k)

julgustada kõiki liikmesriike looma koostöö parandamiseks Euroopa tasandil kadunud laste teavitamissüsteemi;

| l) | koostada koos liikmesriikide ja komisjoniga tegevusprogramm, mille eesmärk oleks pakkuda lastele, kes on tuvastatud pornograafilistes kujutistes seksuaalselt kuritarvitatud lastena, piisavat kaitset ja tuge; |
| --- | --- |

l)

koostada koos liikmesriikide ja komisjoniga tegevusprogramm, mille eesmärk oleks pakkuda lastele, kes on tuvastatud pornograafilistes kujutistes seksuaalselt kuritarvitatud lastena, piisavat kaitset ja tuge;

*

- *

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 44.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0012.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/42

---

Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamine

P6_TA(2009)0041

Euroopa Parlamendi deklaratsioon Eutelsati kaudu Hiinasse NTDTV programmi edastamise taastamise kohta

(2010/C 67 E/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2000 allkirjastatud ja välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kaitseb massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2000 allkirjastatud ja välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis kaitseb massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et EL rajaneb vabaduse, demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtete austamisel ning määratleb end nende põhimõtete alusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL rajaneb vabaduse, demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtete austamisel ning määratleb end nende põhimõtete alusel;

| B. | arvestades, et sõnavabadus, eriti massiteabevahendite, sealhulgas Internet, vabadus on Hiinas rangelt piiratud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõnavabadus, eriti massiteabevahendite, sealhulgas Internet, vabadus on Hiinas rangelt piiratud;

| C. | arvestades, et NTDTV on mittetulunduslik televisiooniprogrammi edastaja ja et tegemist on alates 2004. aastast ainsa Hiinasse ülekandeid tegeva sõltumatu hiinakeelse televisioonikanaliga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et NTDTV on mittetulunduslik televisiooniprogrammi edastaja ja et tegemist on alates 2004. aastast ainsa Hiinasse ülekandeid tegeva sõltumatu hiinakeelse televisioonikanaliga;

| D. | arvestades, et Eutelsat peatas NTDTV programmi edastamise Hiinasse 16. juunil 2008 ehk mõned nädalad enne olümpiamängude algust, viidates tehnilistele põhjustele, kuid ei esitanud muid selgitusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eutelsat peatas NTDTV programmi edastamise Hiinasse 16. juunil 2008 ehk mõned nädalad enne olümpiamängude algust, viidates tehnilistele põhjustele, kuid ei esitanud muid selgitusi;

| 1. | nõuab tungivalt, et Eutelsat taastaks viivitamatult NTDTV programmi edastamise Hiinasse ning selgitaks programmi edastamise peatamise põhjust; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et Eutelsat taastaks viivitamatult NTDTV programmi edastamise Hiinasse ning selgitaks programmi edastamise peatamise põhjust;

| 2. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid NTDTV programmi Hiinasse edastamise taastamisele kaasaaitamiseks ning toetama miljonite Hiina kodanike juurdepääsu tsenseerimata teabele; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid NTDTV programmi Hiinasse edastamise taastamisele kaasaaitamiseks ning toetama miljonite Hiina kodanike juurdepääsu tsenseerimata teabele;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele:
  Allakirjutanute nimed
  Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele:

Allakirjutanute nimed

Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 4. veebruari 2009

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/44

---

2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks

P6_TA(2009)0042

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” kohta (2008/2105(INI))

(2010/C 67 E/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 175 kohaselt vastu võetud parlamendi 25. aprilli 2007. aasta otsust, millega moodustatakse kliimamuutuste ajutine komisjon (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 175 kohaselt vastu võetud parlamendi 25. aprilli 2007. aasta otsust, millega moodustatakse kliimamuutuste ajutine komisjon (1);

| — | võttes arvesse ELi kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide positiivset panust võitlusse kliimamuutuse vastu mitmes erinevas poliitikavaldkonnas (A lisa) ning oma resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige neid, mis on vastu võetud parlamendi praegusel kuuendal ametiajal (B lisa); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide positiivset panust võitlusse kliimamuutuse vastu mitmes erinevas poliitikavaldkonnas (A lisa) ning oma resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige neid, mis on vastu võetud parlamendi praegusel kuuendal ametiajal (B lisa);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (COP 13 ja COP/MOP 3) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (COP 13 ja COP/MOP 3) (2);

| — | võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Bali kliimamuutuse konverentsi (COP 13 ja COP/MOC 3) tulemuste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Bali kliimamuutuse konverentsi (COP 13 ja COP/MOC 3) tulemuste kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2008. aasta resolutsiooni kliimamuutuste teaduslike faktide kohta: tulemused ja soovitused otsuste tegemiseks (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2008. aasta resolutsiooni kliimamuutuste teaduslike faktide kohta: tulemused ja soovitused otsuste tegemiseks (5);

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (6);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverentsi (COP 14) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste neljandat konverentsi (COP/MOP 4), mis toimub Poolas Poznanis 1.–12. detsembril 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 14. konverentsi (COP 14) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste neljandat konverentsi (COP/MOP 4), mis toimub Poolas Poznanis 1.–12. detsembril 2008;

| — | võttes arvesse 12. ja 13. juunil 2008 toimunud kodanike foorumit kliimamuutuste teemal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. ja 13. juunil 2008 toimunud kodanike foorumit kliimamuutuste teemal;

| — | võttes arvesse 20. ja 21. novembril 2008 toimunud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide ühiskohtumist, mille teemaks oli energia ja säästev areng; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. ja 21. novembril 2008 toimunud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide ühiskohtumist, mille teemaks oli energia ja säästev areng;

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringu nr 300 tulemusi eurooplaste suhtumise kohta kliimamuutusesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri eriuuringu nr 300 tulemusi eurooplaste suhtumise kohta kliimamuutusesse;

| — | võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni avalikke kuulamisi ja arvamuste vahetusi kliimamuutuste teemal kõrgelseisvate isikutega ning delegatsioonide visiitide tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni avalikke kuulamisi ja arvamuste vahetusi kliimamuutuste teemal kõrgelseisvate isikutega ning delegatsioonide visiitide tulemusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni raportit (A6-0495/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni raportit (A6-0495/2008),

Poliitilised suunised

| A. | arvestades, et looduse ja inimkonna kaitsmine on ülesanne, mis läheb üle ühelt põlvkonnalt teisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et looduse ja inimkonna kaitsmine on ülesanne, mis läheb üle ühelt põlvkonnalt teisele;

| B. | arvestades, et globaalset soojenemist ja kliimamuutust peetakse praegu väga tõsiseks, kiireloomuliseks ja inimtegevusest tingitud ohuks ; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et globaalset soojenemist ja kliimamuutust peetakse praegu väga tõsiseks, kiireloomuliseks ja inimtegevusest tingitud ohuks ;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi eelkõige praeguse kuuenda ametiaja jooksul tehtud töö kliimamuutuse alal kujutab endast ideede allikat ja tegutsemisjuhist, et töötada välja ELi integreeritud kliimakaitsepoliitika ning leida viis, kuidas ühendada kliimamuutus jätkusuutliku majanduskasvuga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi eelkõige praeguse kuuenda ametiaja jooksul tehtud töö kliimamuutuse alal kujutab endast ideede allikat ja tegutsemisjuhist, et töötada välja ELi integreeritud kliimakaitsepoliitika ning leida viis, kuidas ühendada kliimamuutus jätkusuutliku majanduskasvuga;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingus on selgelt sätestatud Euroopa Liidu eesmärgid ja pädevus kliimamuutuse valdkonnas ja kui leping ratifitseeritakse, tugevdab see liidu rolli säästva arengu edendamisel ja kliimamuutuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingus on selgelt sätestatud Euroopa Liidu eesmärgid ja pädevus kliimamuutuse valdkonnas ja kui leping ratifitseeritakse, tugevdab see liidu rolli säästva arengu edendamisel ja kliimamuutuse vastases võitluses;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu kui arenenud riikide liidu eriline vastutus hõlmab identiteeti loovat juhtrolli rahvusvahelises võitluses globaalse soojenemise vastu ning Euroopa kodanike suhtes kohustust keskpika ja pika perspektiiviga kliimakaitse eesmärke mitte üksnes sõnastada, vaid neid kaugelenägelike poliitiliste meetmete ja arenguriikidega peetava poliitilise dialoogi kaudu ka saavutada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu kui arenenud riikide liidu eriline vastutus hõlmab identiteeti loovat juhtrolli rahvusvahelises võitluses globaalse soojenemise vastu ning Euroopa kodanike suhtes kohustust keskpika ja pika perspektiiviga kliimakaitse eesmärke mitte üksnes sõnastada, vaid neid kaugelenägelike poliitiliste meetmete ja arenguriikidega peetava poliitilise dialoogi kaudu ka saavutada;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu peamine eesmärk nii tema sisepoliitikat kui ka välissuhteid silmas pidades on inimõigustest kinni pidamise edendamine, ning eelkõige arvestades, et Euroopa Liit tunnustab õigust elule, julgeolekule, tervishoiule, haridusele ja keskkonnakaitsele kui põhiõigusi ning samuti kliimamuutuse suhtes eriti haavatavate isikute, sealhulgas naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste kaitset; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu peamine eesmärk nii tema sisepoliitikat kui ka välissuhteid silmas pidades on inimõigustest kinni pidamise edendamine, ning eelkõige arvestades, et Euroopa Liit tunnustab õigust elule, julgeolekule, tervishoiule, haridusele ja keskkonnakaitsele kui põhiõigusi ning samuti kliimamuutuse suhtes eriti haavatavate isikute, sealhulgas naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste kaitset;

| G. | arvestades, et Euroopa kodanike praegused, aga ka järgnevad parlamentaarsed esindajad peaksid juhinduma nendest kliimapoliitilistest põhimõtetest nagu ka säästvuse, põlvkondade ja inimeste vahelise sotsiaalse vastutuse ja õigluse põhimõtetest ega tohiks järele anda vajalike kliimakaitse eesmärkide elluviimisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa kodanike praegused, aga ka järgnevad parlamentaarsed esindajad peaksid juhinduma nendest kliimapoliitilistest põhimõtetest nagu ka säästvuse, põlvkondade ja inimeste vahelise sotsiaalse vastutuse ja õigluse põhimõtetest ega tohiks järele anda vajalike kliimakaitse eesmärkide elluviimisel;

| H. | arvestades, et seoses maakeral elu kindlustava süsteemiga seisab inimkonna ees kahekordne väljakutse, st kliimamuutus ning paljude kõige tähtsamate ökosüsteemide liigne kasutamine ja hävitamine; arvestades, et kliimasüsteemi ja ökosüsteemide vahel on palju seoseid – eriti ookeanide ja maismaa ökosüsteemide võime siduda süsinikku – ja et kliimamuutusega saab tõhusalt võidelda ainult tervete ökosüsteemide kontekstis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seoses maakeral elu kindlustava süsteemiga seisab inimkonna ees kahekordne väljakutse, st kliimamuutus ning paljude kõige tähtsamate ökosüsteemide liigne kasutamine ja hävitamine; arvestades, et kliimasüsteemi ja ökosüsteemide vahel on palju seoseid – eriti ookeanide ja maismaa ökosüsteemide võime siduda süsinikku – ja et kliimamuutusega saab tõhusalt võidelda ainult tervete ökosüsteemide kontekstis;

| I. | arvestades, et kliimamuutusel on eriti kahjustav ja kulukas mõju teatavates piirkondades, nagu näiteks mäestiku- ja rannikualadel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kliimamuutusel on eriti kahjustav ja kulukas mõju teatavates piirkondades, nagu näiteks mäestiku- ja rannikualadel;

| J. | arvestades, et kliimamuutuse mõju inimühiskondadele avaldub juba paljudes paikades, näiteks Sahelis, mida mõjutab tugevalt kõrbestumine, Bangladeshis, kus toimub korduvaid üleujutusi, teatavates Euroopa piirkondades ning mitmetel Vaikse ookeani saartel, mis vajuvad vee alla; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kliimamuutuse mõju inimühiskondadele avaldub juba paljudes paikades, näiteks Sahelis, mida mõjutab tugevalt kõrbestumine, Bangladeshis, kus toimub korduvaid üleujutusi, teatavates Euroopa piirkondades ning mitmetel Vaikse ookeani saartel, mis vajuvad vee alla;

| K. | arvestades, et kliimamuutus kujutab endast probleemi, mille jaoks ei ole olemas poliitilist terviklahendust, kuid olemasolevate võimaluste liitmine ja tõhususe järsk tõstmine majanduse ja ühiskonna kõigis valdkondades võivad kaasa aidata ressursside ja jaotusega seotud probleemi lahendamisele ning tasandada teed kolmandaks tööstusrevolutsiooniks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutus kujutab endast probleemi, mille jaoks ei ole olemas poliitilist terviklahendust, kuid olemasolevate võimaluste liitmine ja tõhususe järsk tõstmine majanduse ja ühiskonna kõigis valdkondades võivad kaasa aidata ressursside ja jaotusega seotud probleemi lahendamisele ning tasandada teed kolmandaks tööstusrevolutsiooniks;

| L. | arvestades, et energia- ja kütusepuudusega toime tulemiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et energia- ja kütusepuudusega toime tulemiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid;

| M. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri 2006. aasta andmeil langeb ELis energia tootmisele 30,9 % kasvuhoonegaaside üldheitest, transpordisektorile 19,4 %, kodumajapidamistele ja teenindussektorile 14,6 %, ehitusele ja tööstuslikule tootmisele 12,9 %, põllumajandusele 9,2 %, tööstuslikele protsessidele 8,1 % ja jäätmekäitlussektorile 2,9 % kõikidest heitkogustest ning ülejäänud heiteid tekitavad keemilised lahustid ja määramata põlemisprotsessid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri 2006. aasta andmeil langeb ELis energia tootmisele 30,9 % kasvuhoonegaaside üldheitest, transpordisektorile 19,4 %, kodumajapidamistele ja teenindussektorile 14,6 %, ehitusele ja tööstuslikule tootmisele 12,9 %, põllumajandusele 9,2 %, tööstuslikele protsessidele 8,1 % ja jäätmekäitlussektorile 2,9 % kõikidest heitkogustest ning ülejäänud heiteid tekitavad keemilised lahustid ja määramata põlemisprotsessid;

| N. | arvestades, et paljud sektorid panustavad juba kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse ning juba on kättesaadavad paljud kulutasuvad kliimamuutuse leevendamise võimalused ja tehnoloogiad tõhususe suurendamiseks, kuid nende ulatuslikku kasutust takistavad turulepääsu tõkked, bürokraatlikud raskused ja kõrged rahastamiskulud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljud sektorid panustavad juba kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse ning juba on kättesaadavad paljud kulutasuvad kliimamuutuse leevendamise võimalused ja tehnoloogiad tõhususe suurendamiseks, kuid nende ulatuslikku kasutust takistavad turulepääsu tõkked, bürokraatlikud raskused ja kõrged rahastamiskulud;

| O. | arvestades, et kõige prioriteetsemad on meetmed, mis on mõeldud kasvuhoonegaasi vähendamiseks tootmises, maakasutuses ja jäätmekäitluses; arvestades siiski, et kliimamuutust ei ole võimalik vältida, vähendades heitkoguseid kõikides üksiksektorites; arvestades, et selle asemel tuleb probleemile läheneda süstemaatiliselt, et leida poliitikas valdkonnaüleseid lahendusteid ning saavutada sidusa õigusloome ja vältimatu muutusega kohandumise abil muudatusi tootmises, tarbimises, eluviisis ning kaubanduse struktuuris terves ühiskonnas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõige prioriteetsemad on meetmed, mis on mõeldud kasvuhoonegaasi vähendamiseks tootmises, maakasutuses ja jäätmekäitluses; arvestades siiski, et kliimamuutust ei ole võimalik vältida, vähendades heitkoguseid kõikides üksiksektorites; arvestades, et selle asemel tuleb probleemile läheneda süstemaatiliselt, et leida poliitikas valdkonnaüleseid lahendusteid ning saavutada sidusa õigusloome ja vältimatu muutusega kohandumise abil muudatusi tootmises, tarbimises, eluviisis ning kaubanduse struktuuris terves ühiskonnas;

Rahvusvaheline mõõde: 2012. aastale järgnev ajajärk, kliimaalane välispoliitika ja rahvusvaheline kaubandus

| P. | arvestades, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavaid läbirääkimisi, mida juhib ÜRO vastavalt Bali tegevuskavale, peetakse järgmistes põhivaldkondades: heitkoguste vähendamine ja uued siduvad vähendamiseesmärgid, kohanemismeetmed, metsade hävitamine ja degradeerumine, tehnoloogia areng leevendamis- ja kohanemismeetmeid silmas pidades, vajalikud rahastamisallikad ja lõpuks paindlike mehhanismide läbivaatamine vastavalt Kyoto protokolli käsitlevatele Marrakechi lepingutele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavaid läbirääkimisi, mida juhib ÜRO vastavalt Bali tegevuskavale, peetakse järgmistes põhivaldkondades: heitkoguste vähendamine ja uued siduvad vähendamiseesmärgid, kohanemismeetmed, metsade hävitamine ja degradeerumine, tehnoloogia areng leevendamis- ja kohanemismeetmeid silmas pidades, vajalikud rahastamisallikad ja lõpuks paindlike mehhanismide läbivaatamine vastavalt Kyoto protokolli käsitlevatele Marrakechi lepingutele;

| Q. | arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) peaksid samuti olema tihedalt kaasatud leevendamise alastesse jõupingutustesse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) peaksid samuti olema tihedalt kaasatud leevendamise alastesse jõupingutustesse;

| R. | arvestades, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavad läbirääkimised tuleb 2009. aasta lõpus toimuval Kopenhaageni kliimakonverentsil (COP 15) lõpule viia, et vältida lünka esimese ja teise kohustuste perioodi vahel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavad läbirääkimised tuleb 2009. aasta lõpus toimuval Kopenhaageni kliimakonverentsil (COP 15) lõpule viia, et vältida lünka esimese ja teise kohustuste perioodi vahel;

| S. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2008. aasta märtsi kohtumisel rõhutati vajadust kiirendada Bali tegevuskava läbirääkimiste tempot, et sõlmida 2009. aastaks uus kliimamuutuse alane kokkulepe kooskõlas ELi seatud 2°C eesmärgiga; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2008. aasta märtsi kohtumisel rõhutati vajadust kiirendada Bali tegevuskava läbirääkimiste tempot, et sõlmida 2009. aastaks uus kliimamuutuse alane kokkulepe kooskõlas ELi seatud 2°C eesmärgiga;

| T. | arvestades, et kliimamuutus võib teravdada rahvusvaheliste suhete konfliktipotentsiaali, näiteks kliimast ajendatud rände, üleujutustest ja rannajoone taandumisest tingitud territooriumi kaotuse tõttu, ning ressurssidest tulenevaid konflikte, mis tekivad piirivaidluste, haritava maa vähenemise või suureneva veepuuduse ja metsade hävitamise tõttu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kliimamuutus võib teravdada rahvusvaheliste suhete konfliktipotentsiaali, näiteks kliimast ajendatud rände, üleujutustest ja rannajoone taandumisest tingitud territooriumi kaotuse tõttu, ning ressurssidest tulenevaid konflikte, mis tekivad piirivaidluste, haritava maa vähenemise või suureneva veepuuduse ja metsade hävitamise tõttu;

| U. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu nõudis oma 2008. aasta märtsi kohtumisel, et komisjon koostaks kliimamuutuste vastu võitlemise meetmete rahastamiseks ELi strateegia, mille eesmärk on heite vähendamine ja kliimamuutusega kohanemine koos teadus- ja arendustegevusega vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamiseks; arvestades, et moodsate keskkonnatehnoloogiate väljatöötamine ja siire on oluline eeldus selleks, et edukalt ellu viia heitkoguste globaalset vähendamist ja kohanemisstrateegiaid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu nõudis oma 2008. aasta märtsi kohtumisel, et komisjon koostaks kliimamuutuste vastu võitlemise meetmete rahastamiseks ELi strateegia, mille eesmärk on heite vähendamine ja kliimamuutusega kohanemine koos teadus- ja arendustegevusega vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate väljatöötamiseks; arvestades, et moodsate keskkonnatehnoloogiate väljatöötamine ja siire on oluline eeldus selleks, et edukalt ellu viia heitkoguste globaalset vähendamist ja kohanemisstrateegiaid;

| V. | arvestades, et leevendamise ja kohanemise jõupingutused on mõlemad erakordselt olulised; arvestades, et tööstusriigid kannavad kliimamuutuse eest ajaloolist vastutust; arvestades, et arenguriikide osa kliimamuutuses on väike, kuid siiski mõjutab see neid kõige rohkem; arvestades, et olemasolevad rahalised vahendid kliimamuutusega võitlemiseks on arenguriikides ebapiisavad ning neid tuleks oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et leevendamise ja kohanemise jõupingutused on mõlemad erakordselt olulised; arvestades, et tööstusriigid kannavad kliimamuutuse eest ajaloolist vastutust; arvestades, et arenguriikide osa kliimamuutuses on väike, kuid siiski mõjutab see neid kõige rohkem; arvestades, et olemasolevad rahalised vahendid kliimamuutusega võitlemiseks on arenguriikides ebapiisavad ning neid tuleks oluliselt suurendada;

| W. | arvestades, et tehnosiiret takistavad mure intellektuaalomandi õiguste kaitse pärast, nõrgad poliitilised institutsioonid ja õigusriigi põhimõtete puudumine ning üldine kapitali vähesus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tehnosiiret takistavad mure intellektuaalomandi õiguste kaitse pärast, nõrgad poliitilised institutsioonid ja õigusriigi põhimõtete puudumine ning üldine kapitali vähesus;

| X. | arvestades, et WTO ei ole kliimamuutuse vastase võitlemise rahvusvahelisi meetmeid käsitlevate läbirääkimiste alternatiivne foorum ning et 2012. aasta järgse kokkuleppe eduka sõlmimiseta ei saa loota maailmakaubanduse panusele võitlusesse kliimamuutuse vastu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et WTO ei ole kliimamuutuse vastase võitlemise rahvusvahelisi meetmeid käsitlevate läbirääkimiste alternatiivne foorum ning et 2012. aasta järgse kokkuleppe eduka sõlmimiseta ei saa loota maailmakaubanduse panusele võitlusesse kliimamuutuse vastu;

| Y. | arvestades, et ELi süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju hõlmab Euroopas tarbitud, kuid mujal toodetud kaupade tootmisest põhjustatud kasvuhoonegaase; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju hõlmab Euroopas tarbitud, kuid mujal toodetud kaupade tootmisest põhjustatud kasvuhoonegaase;

Energia

| Z. | arvestades, et ülemaailmselt on nafta primaarenergia tarbimises umbes 35 % osakaaluga tähtsaim energiaallikas, järgnevad süsi 25 % ja maagaas 21 % osakaaluga; arvestades aga, et odava ja külluses leiduva fossiilenergia ajajärk on lõppemas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ülemaailmselt on nafta primaarenergia tarbimises umbes 35 % osakaaluga tähtsaim energiaallikas, järgnevad süsi 25 % ja maagaas 21 % osakaaluga; arvestades aga, et odava ja külluses leiduva fossiilenergia ajajärk on lõppemas;

| AA. | arvestades, et vastavalt Eurostati andmetele pärines 2006. aastal ELi toornafta impordist Venemaalt 33,5%, Norrast 15,8% ja Araabia riikidest 27% ning arvestades, et ELi gaasi impordist tuli Venemaalt 42%, Norrast 24,2% ja Araabia riikidest 25,9%; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vastavalt Eurostati andmetele pärines 2006. aastal ELi toornafta impordist Venemaalt 33,5%, Norrast 15,8% ja Araabia riikidest 27% ning arvestades, et ELi gaasi impordist tuli Venemaalt 42%, Norrast 24,2% ja Araabia riikidest 25,9%;

| AB. | arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur prognoosib 2030. aastaks maailma energiavajaduse suurenemist vähemalt 60 % võrra ning selle kasvava energiavajaduse taga on ka tärkava majandusega riigid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur prognoosib 2030. aastaks maailma energiavajaduse suurenemist vähemalt 60 % võrra ning selle kasvava energiavajaduse taga on ka tärkava majandusega riigid;

| AC. | arvestades, et energiaturgude arengud aitavad püüelda kliimaeesmärkide täitmise poole, sest turupõhine energiahindade tõus on oluline stiimul loodusvarade säästvaks kasutamiseks ja seega madalaks süsinikutarbimiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et energiaturgude arengud aitavad püüelda kliimaeesmärkide täitmise poole, sest turupõhine energiahindade tõus on oluline stiimul loodusvarade säästvaks kasutamiseks ja seega madalaks süsinikutarbimiseks;

| AD. | arvestades, et kasvava energiavajaduse katmine üksnes fossiilkütustega on keskpikas ja pikas perspektiivis võimatu ning et järgmiste aastate investeerimisotsused hakkavad määrama eelseisvate aastakümnete energiasüsteemi ja energialiikide struktuuri; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kasvava energiavajaduse katmine üksnes fossiilkütustega on keskpikas ja pikas perspektiivis võimatu ning et järgmiste aastate investeerimisotsused hakkavad määrama eelseisvate aastakümnete energiasüsteemi ja energialiikide struktuuri;

| AE. | arvestades, et kasvava energiavajaduse tõttu on vaja võtta mitmeid üksteist täiendavaid meetmeid, nagu fossiilkütustel töötavate elektrijaamade ja põhivõrkude hädatarvilik moderniseerimine, tõstmaks oluliselt üldist energiatõhusust, uute elektrijaamade ehitamine ja taastuvenergia kasutuse pidev laiendamine; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kasvava energiavajaduse tõttu on vaja võtta mitmeid üksteist täiendavaid meetmeid, nagu fossiilkütustel töötavate elektrijaamade ja põhivõrkude hädatarvilik moderniseerimine, tõstmaks oluliselt üldist energiatõhusust, uute elektrijaamade ehitamine ja taastuvenergia kasutuse pidev laiendamine;

| AF. | arvestades, et energiasääst on pikemas perspektiivis ressursside säästmisel ja seega ka kliimamuutuse vastu võitlemisel tasuvaim ja puhtaim viis, ning arvestades, et pühendunud ja püsivad jõupingutused ELi energiatõhususe tugevdamiseks viivad laialdaste struktuuriliste lahenduste leidmiseni kogu majanduses, sillutades nii teed keskkonnasäästlikule madala süsinikdioksiidi heitega majandusele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et energiasääst on pikemas perspektiivis ressursside säästmisel ja seega ka kliimamuutuse vastu võitlemisel tasuvaim ja puhtaim viis, ning arvestades, et pühendunud ja püsivad jõupingutused ELi energiatõhususe tugevdamiseks viivad laialdaste struktuuriliste lahenduste leidmiseni kogu majanduses, sillutades nii teed keskkonnasäästlikule madala süsinikdioksiidi heitega majandusele;

| AG. | arvestades, et tuumaenergia kasutamine – olenemata uraani kättesaadavusest – tõstatab endiselt küsimusi seoses tuumajäätmete ohutu lõppladustamisega ja tehnoloogia levikuga ebademokraatlikele riikidele; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tuumaenergia kasutamine – olenemata uraani kättesaadavusest – tõstatab endiselt küsimusi seoses tuumajäätmete ohutu lõppladustamisega ja tehnoloogia levikuga ebademokraatlikele riikidele;

| AH. | arvestades, et rahvusvahelise katsetermotuumareaktori projektist on saanud termotuumasünteesi kui ühe võimaliku uue energiaallika kapitalimahukas arenduskeskus ning et mis tahes panust energiaturgu võib eeldada üksnes ülipikas perspektiivis; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et rahvusvahelise katsetermotuumareaktori projektist on saanud termotuumasünteesi kui ühe võimaliku uue energiaallika kapitalimahukas arenduskeskus ning et mis tahes panust energiaturgu võib eeldada üksnes ülipikas perspektiivis;

Biokütused

| AI. | arvestades, et praegust biokütusepoliitikat tuleb näha ülemaailmses perspektiivis, kus on ühest küljest üha suurenev konkurents seoses tootliku maaga ning teisest küljest suurenev vajadus taastuvate energiaallikate järele, eriti transpordisektoris; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et praegust biokütusepoliitikat tuleb näha ülemaailmses perspektiivis, kus on ühest küljest üha suurenev konkurents seoses tootliku maaga ning teisest küljest suurenev vajadus taastuvate energiaallikate järele, eriti transpordisektoris;

| AJ. | arvestades, et biomassi tootmine energia ja kütuse saamise eesmärgil pakub paljudele arenguriikidele uusi majanduslikke võimalusi ja suurendab nende sõltumatust energia impordist, eeldusel, et kõnealune tootmine on säästev ja ei too kaasa näiteks monokultuuride tekkimist või konkurentsi toiduainete tootmisega; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et biomassi tootmine energia ja kütuse saamise eesmärgil pakub paljudele arenguriikidele uusi majanduslikke võimalusi ja suurendab nende sõltumatust energia impordist, eeldusel, et kõnealune tootmine on säästev ja ei too kaasa näiteks monokultuuride tekkimist või konkurentsi toiduainete tootmisega;

| AK. | arvestades, et paljude esimese põlvkonna biokütuste heite vähendamise potentsiaal on võrreldes tavakütustega olelusringi ulatusliku analüüsi põhjal osaliselt märgatavalt vähenenud ning arvestades, et siiani ei ole suudetud rahuldavalt lahendada selliseid küsimusi nagu säästvus, keskkonnamõju ja põllumaa kasutamine konkurentsis toiduainete tootmisega; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et paljude esimese põlvkonna biokütuste heite vähendamise potentsiaal on võrreldes tavakütustega olelusringi ulatusliku analüüsi põhjal osaliselt märgatavalt vähenenud ning arvestades, et siiani ei ole suudetud rahuldavalt lahendada selliseid küsimusi nagu säästvus, keskkonnamõju ja põllumaa kasutamine konkurentsis toiduainete tootmisega;

| AL. | arvestades, et säästev biokütusepoliitika peaks olema suunatud sellele, et määrata kindlaks biokütuste tootmise säästvuskriteeriumid ning edendada ühtlasi ka teise põlvkonna biokütuste võimalikult kiiret arendamist; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et säästev biokütusepoliitika peaks olema suunatud sellele, et määrata kindlaks biokütuste tootmise säästvuskriteeriumid ning edendada ühtlasi ka teise põlvkonna biokütuste võimalikult kiiret arendamist;

| AM. | arvestades, et naftatööstus rajab alles biokütuste vastava nõudluse korral laialdase vajaliku infrastruktuuri uute kütuste jaoks, kuid autotööstuses on siiski tehtud tehnoloogilisi edusamme, mis võimaldavad sõidukis paikneva sensori abil kindlaks teha bensiini ja biokütuse segu vahekorda, ning selle tehnilise lisavarustuse abil saavad ka vanemad sõidukid biokütust tankida, mis aitab kaasa kogu autopargi CO2 heite vähendamisele; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et naftatööstus rajab alles biokütuste vastava nõudluse korral laialdase vajaliku infrastruktuuri uute kütuste jaoks, kuid autotööstuses on siiski tehtud tehnoloogilisi edusamme, mis võimaldavad sõidukis paikneva sensori abil kindlaks teha bensiini ja biokütuse segu vahekorda, ning selle tehnilise lisavarustuse abil saavad ka vanemad sõidukid biokütust tankida, mis aitab kaasa kogu autopargi CO2 heite vähendamisele;

| AN. | arvestades, et biokütuste potentsiaali on võimalik ära kasutada üksnes juhul, kui neid vaadeldakse osana säästvate transpordisüsteemide arendamisest, sealhulgas kõrge kütusesäästlikkusega sõidukite arendamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et biokütuste potentsiaali on võimalik ära kasutada üksnes juhul, kui neid vaadeldakse osana säästvate transpordisüsteemide arendamisest, sealhulgas kõrge kütusesäästlikkusega sõidukite arendamine ja kasutamine;

Energiatõhusus

| AO. | arvestades, et mitmel liikmesriigil puudub selge energiatõhususe strateegia; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et mitmel liikmesriigil puudub selge energiatõhususe strateegia;

| AP. | arvestades, et liikmesriigid peaksid parandama ja laiendama energiatõhususe sertifikaatide kasutamist ning siduma soovitused finantsstiimulitega; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et liikmesriigid peaksid parandama ja laiendama energiatõhususe sertifikaatide kasutamist ning siduma soovitused finantsstiimulitega;

| AQ. | arvestades, et vähenev energiatarbimine koos energiatõhususega üksikisiku ja ühenduse tasandil loob uue kaubanduse ja uued töökohad ning aitab võidelda energiapuuduse vastu; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et vähenev energiatarbimine koos energiatõhususega üksikisiku ja ühenduse tasandil loob uue kaubanduse ja uued töökohad ning aitab võidelda energiapuuduse vastu;

| AR. | arvestades, et 40 % energia lõpptarbimisest läheb ehitussektori arvele ja nii põhjustab hoonestatud keskkond 33 % kõikidest kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et 40 % energia lõpptarbimisest läheb ehitussektori arvele ja nii põhjustab hoonestatud keskkond 33 % kõikidest kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| AS. | arvestades, et hoonetel (elamud ning kommerts- ja avaliku sektori ehitised) on tohutu ja kulutõhus potentsiaal CO2 heite vähendamiseks soojusisolatsiooni ning kütte- ja jahutussüsteemide, elektri- ja ventilatsiooniseadmete moderniseerimise ning päikesekaitse paigaldamise teel; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et hoonetel (elamud ning kommerts- ja avaliku sektori ehitised) on tohutu ja kulutõhus potentsiaal CO2 heite vähendamiseks soojusisolatsiooni ning kütte- ja jahutussüsteemide, elektri- ja ventilatsiooniseadmete moderniseerimise ning päikesekaitse paigaldamise teel;

| AT. | arvestades, et passiivmajad ehk madala energiatarbega hooned on atraktiivsed, moodsad ja kulutõhusad; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et passiivmajad ehk madala energiatarbega hooned on atraktiivsed, moodsad ja kulutõhusad;

| AU. | arvestades, et üks ELi põhieesmärke on energiatarbimise kasvu eraldamine majanduskasvust, investeerides kõikide ühiskonnasektorite energiatõhususse; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et üks ELi põhieesmärke on energiatarbimise kasvu eraldamine majanduskasvust, investeerides kõikide ühiskonnasektorite energiatõhususse;

| AV. | arvestades, et on vaja arendada rahastamisvahendeid, eraldada vajalikud eelarvelised vahendid energiatõhususe parandamiseks ning pidevalt kontrollida elektri- ja elektroonikaseadmete tõhususstandardeid ja kohandada neid turu arengutega, ühtlasi on vaja standardeid laiendada suurtele tööstusseadmetele ning kaaluda seadmetel väljalülitusfunktsiooni kohustuslikuks muutmist; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et on vaja arendada rahastamisvahendeid, eraldada vajalikud eelarvelised vahendid energiatõhususe parandamiseks ning pidevalt kontrollida elektri- ja elektroonikaseadmete tõhususstandardeid ja kohandada neid turu arengutega, ühtlasi on vaja standardeid laiendada suurtele tööstusseadmetele ning kaaluda seadmetel väljalülitusfunktsiooni kohustuslikuks muutmist;

Liikuvus ja logistika

| AW. | arvestades, et transpordi kasvu ja üldise majanduskasvu vahelise seose katkestamine on ELi transpordipoliitika põhieesmärk, kuid sellest hoolimata on nõudlus transporditeenuste järele kasvanud kiiremini kui SKT ja transpordi heite juba niigi suur osakaal kasvuhoonegaaside heites ELis suureneb seetõttu edasi; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et transpordi kasvu ja üldise majanduskasvu vahelise seose katkestamine on ELi transpordipoliitika põhieesmärk, kuid sellest hoolimata on nõudlus transporditeenuste järele kasvanud kiiremini kui SKT ja transpordi heite juba niigi suur osakaal kasvuhoonegaaside heites ELis suureneb seetõttu edasi;

| AX. | arvestades, et praegu langeb umbes üks kolmandik ELi energia lõpptarbimisest transpordi arvele ning transpordisektor sõltub peaaegu täielikult (97 % ulatuses) naftapõhistest kütustest (bensiin ja diislikütus); |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et praegu langeb umbes üks kolmandik ELi energia lõpptarbimisest transpordi arvele ning transpordisektor sõltub peaaegu täielikult (97 % ulatuses) naftapõhistest kütustest (bensiin ja diislikütus);

| AY. | arvestades, et ELi kasvuhoonegaaside heitkogused oleksid ajavahemikul 1990–2005 vähenenud 7,9 % asemel 14 % võrra, kui transpordisektor oleks saavutanud samasuguse vähendamise kui muud sektorid; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et ELi kasvuhoonegaaside heitkogused oleksid ajavahemikul 1990–2005 vähenenud 7,9 % asemel 14 % võrra, kui transpordisektor oleks saavutanud samasuguse vähendamise kui muud sektorid;

| AZ. | arvestades, et 80 % Euroopa rahvastikust elab linnapiirkondades, kus tekitatakse 40 % transpordist lähtuvast koguheitest, kusjuures liiklusummikud, mis peamiselt koonduvad samuti linnapiirkondadesse, lähevad ELile maksma umbes 1 % SKTst; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et 80 % Euroopa rahvastikust elab linnapiirkondades, kus tekitatakse 40 % transpordist lähtuvast koguheitest, kusjuures liiklusummikud, mis peamiselt koonduvad samuti linnapiirkondadesse, lähevad ELile maksma umbes 1 % SKTst;

| BA. | arvestades, et liikuvus linnas on ühest küljest otseselt seotud individuaalse elukvaliteediga, aga teisest küljest langeb just linnades toimuva erasõidukite liikluse arvele oluline osa kasvuhoonegaaside heitest ning muudest keskkonnaprobleemidest, nagu õhureostus ja müra, ning selle asemel et edendada paljude kodanike elukvaliteeti, kahjustab erasõidukite liiklus seda mõnel juhul negatiivse tervisemõju tõttu märkimisväärselt; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et liikuvus linnas on ühest küljest otseselt seotud individuaalse elukvaliteediga, aga teisest küljest langeb just linnades toimuva erasõidukite liikluse arvele oluline osa kasvuhoonegaaside heitest ning muudest keskkonnaprobleemidest, nagu õhureostus ja müra, ning selle asemel et edendada paljude kodanike elukvaliteeti, kahjustab erasõidukite liiklus seda mõnel juhul negatiivse tervisemõju tõttu märkimisväärselt;

| BB. | arvestades, et pool kõigist ELi kodanike sooritatud sõitudest on lühemad kui 5 km; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et pool kõigist ELi kodanike sooritatud sõitudest on lühemad kui 5 km;

| BC. | arvestades, et igapäevases piirkondlikus liikluses ning tööle ja tagasi sõitmise puhul on 60 % autosõitudest ja 90 % rongisõitudest kuni 30 km pikkused; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et igapäevases piirkondlikus liikluses ning tööle ja tagasi sõitmise puhul on 60 % autosõitudest ja 90 % rongisõitudest kuni 30 km pikkused;

| BD. | arvestades, et ajavahemikul 2001–2006 on vähenenud kaubavedu raudteel ja veeteed mööda (vastavalt 18,6 protsendilt 17,7 protsendini ning 6,5 protsendilt 5,6 protsendini), samas kui maanteeveod on kasvanud (74,9 protsendilt 76,7 protsendini); |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et ajavahemikul 2001–2006 on vähenenud kaubavedu raudteel ja veeteed mööda (vastavalt 18,6 protsendilt 17,7 protsendini ning 6,5 protsendilt 5,6 protsendini), samas kui maanteeveod on kasvanud (74,9 protsendilt 76,7 protsendini);

| BE. | arvestades, et reisijate ja kaupade veetransport on üks kõige energiatõhusamaid transpordiliike ning kaupade osakaal, mille puhul ELis kasutatakse veetransporti, on ligikaudu 40 %; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et reisijate ja kaupade veetransport on üks kõige energiatõhusamaid transpordiliike ning kaupade osakaal, mille puhul ELis kasutatakse veetransporti, on ligikaudu 40 %;

| BF. | arvestades, et hinnanguliselt moodustab siseveetranspordi energiakulu ühe tonni kauba ja kilomeetri kohta ühe kuuendiku maanteeveo energiakulust ja poole raudteeveo energiakulust; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et hinnanguliselt moodustab siseveetranspordi energiakulu ühe tonni kauba ja kilomeetri kohta ühe kuuendiku maanteeveo energiakulust ja poole raudteeveo energiakulust;

| BG. | arvestades, et liikmesriigid ei ole piisavalt kasutanud niisuguseid programme nagu Marco Polo ja NAIADES, et viia kaupade transport üle siseveeteedele ja meredele; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et liikmesriigid ei ole piisavalt kasutanud niisuguseid programme nagu Marco Polo ja NAIADES, et viia kaupade transport üle siseveeteedele ja meredele;

| BH. | arvestades, et ülemerekaubandus kasvab ja laevaehitus liigub suuremate konteiner- ja reisilaevade suunas, mis tarbivad rohkem raskeõli ja saastavad seega keskkonda rohkem kui varem, samas ei osale rahvusvaheline laevandus rahvusvahelistes kliimamuutusega võitlemise alastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et ülemerekaubandus kasvab ja laevaehitus liigub suuremate konteiner- ja reisilaevade suunas, mis tarbivad rohkem raskeõli ja saastavad seega keskkonda rohkem kui varem, samas ei osale rahvusvaheline laevandus rahvusvahelistes kliimamuutusega võitlemise alastes jõupingutustes;

| BI. | arvestades, et Euroopa lennundussektori järkjärguline liberaliseerimine ja õigusliku reguleerimise piiramine läinud aastakümnel oli ühest küljest oluline eeldus Euroopa lennuliikluse dünaamiliseks arenguks, kui reisilennud ELi siseselt ajavahemikul 1995–2004 suurenesid 49 % võrra, kuid teisest küljest tõusid ka kogu lennundussektori CO2 heitkogused aastatel 1990–2005 79 % võrra; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et Euroopa lennundussektori järkjärguline liberaliseerimine ja õigusliku reguleerimise piiramine läinud aastakümnel oli ühest küljest oluline eeldus Euroopa lennuliikluse dünaamiliseks arenguks, kui reisilennud ELi siseselt ajavahemikul 1995–2004 suurenesid 49 % võrra, kuid teisest küljest tõusid ka kogu lennundussektori CO2 heitkogused aastatel 1990–2005 79 % võrra;

| BJ. | arvestades, et lennundussektori kasv suurendab jätkuvalt keskkonnamõju tehnilistest ja talitluslikest parandustest hoolimata, kuid arvestades, et siiani on toimunud vaid piiratud arutelu lennukimootorite siduvate heitnormide üle mootorite tehnoloogilise täiustamise eesmärgil ning puuduvad sellekohased uuringud rakendatavuse kohta; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et lennundussektori kasv suurendab jätkuvalt keskkonnamõju tehnilistest ja talitluslikest parandustest hoolimata, kuid arvestades, et siiani on toimunud vaid piiratud arutelu lennukimootorite siduvate heitnormide üle mootorite tehnoloogilise täiustamise eesmärgil ning puuduvad sellekohased uuringud rakendatavuse kohta;

| BK. | arvestades, et komisjon ja liikmesriigid algatasid transpordisektori energiatõhususe parandamiseks ühise tehnoloogiaalgatuse „Puhas taevas”, Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud (SESAR), Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem (Galileo) ja ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) ning intelligentsete transpordisüsteemidega seotud uurimisprojektid; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et komisjon ja liikmesriigid algatasid transpordisektori energiatõhususe parandamiseks ühise tehnoloogiaalgatuse „Puhas taevas”, Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud (SESAR), Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem (Galileo) ja ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) ning intelligentsete transpordisüsteemidega seotud uurimisprojektid;

| BL. | arvestades, et lennutranspordi kaudu satuvad atmosfääri lisaks süsinikdioksiidile ka lämmastikoksiidid, veeaur, sulfaadid ja tahked süsinikuosakesed, mis rahvusvahelise kliimamuutuste tööühma (IPCC) hinnangute kohaselt suurendavad lennutranspordi heite üldmõju kaks kuni neli korda, kusjuures selles hinnangus ei võeta arvesse kiudpilvede tekke lisamõju; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et lennutranspordi kaudu satuvad atmosfääri lisaks süsinikdioksiidile ka lämmastikoksiidid, veeaur, sulfaadid ja tahked süsinikuosakesed, mis rahvusvahelise kliimamuutuste tööühma (IPCC) hinnangute kohaselt suurendavad lennutranspordi heite üldmõju kaks kuni neli korda, kusjuures selles hinnangus ei võeta arvesse kiudpilvede tekke lisamõju;

| BM. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade elanike ja majanduste liikuvus ja areng sõltuvad eriti õhutranspordist; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade elanike ja majanduste liikuvus ja areng sõltuvad eriti õhutranspordist;

| BN. | arvestades, et tuleks rõhutada, et pikaajalises perspektiivis kõige tõhusam transpordivahenditest põhjustatud heite vähendamise viis on vähendada transpordi mahu suurenemist tervikuna, muutes ühistranspordi sõiduautodele atraktiivsemaks alternatiiviks, suurendades raudteetranspordi mahtu ja tagades, et linna- ja infrastruktuuride planeerimisel võetakse arvesse tungivat vajadust vähendada sõiduautode kasutamist; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et tuleks rõhutada, et pikaajalises perspektiivis kõige tõhusam transpordivahenditest põhjustatud heite vähendamise viis on vähendada transpordi mahu suurenemist tervikuna, muutes ühistranspordi sõiduautodele atraktiivsemaks alternatiiviks, suurendades raudteetranspordi mahtu ja tagades, et linna- ja infrastruktuuride planeerimisel võetakse arvesse tungivat vajadust vähendada sõiduautode kasutamist;

Turism ja kultuurimälestised

| BO. | arvestades, et UNESCO maailma kultuuripärandi keskuse uuringu andmetel ohustab ühte kümnendikku kõikidest maailma kultuurimälestistest või maailma kultuurmaastikest kliimamuutuse toime; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et UNESCO maailma kultuuripärandi keskuse uuringu andmetel ohustab ühte kümnendikku kõikidest maailma kultuurimälestistest või maailma kultuurmaastikest kliimamuutuse toime;

| BP. | arvestades, et Euroopa on ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) andmetel maailma tähtsaim turismipiirkond ja 2006. aastal oli kõikidest rahvusvahelistest turismi eesmärgil saabumistest 55 % puhul sihtkoht Euroopa; |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et Euroopa on ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) andmetel maailma tähtsaim turismipiirkond ja 2006. aastal oli kõikidest rahvusvahelistest turismi eesmärgil saabumistest 55 % puhul sihtkoht Euroopa;

| BQ. | arvestades, et kliimamuutus võib põhjustada turismivoogude muutumist ning selliste muutustega kaasneks asjaomaste puhkusepiirkondade jaoks oluline majanduslik halvemus; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et kliimamuutus võib põhjustada turismivoogude muutumist ning selliste muutustega kaasneks asjaomaste puhkusepiirkondade jaoks oluline majanduslik halvemus;

Tööstusheitmed

| BR. | arvestades, et Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem on ainulaadne vahend heitkoguste võimalikult suure tõhususega vähendamiseks ning see on eeskujuks sarnastele süsteemidele, mille ühitatavus tuleks siiski tagada; |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem on ainulaadne vahend heitkoguste võimalikult suure tõhususega vähendamiseks ning see on eeskujuks sarnastele süsteemidele, mille ühitatavus tuleks siiski tagada;

| BS. | arvestades, et tööstussektorid on kõige olulisemad Euroopa Ülemkogu seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmisel ning et neid tuleks ergutada vähendama tööstuslikku kasvuhoonegaasi heidet veelgi, säilitades samal ajal konkurentsivõime; |
| --- | --- |

BS.

arvestades, et tööstussektorid on kõige olulisemad Euroopa Ülemkogu seatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmisel ning et neid tuleks ergutada vähendama tööstuslikku kasvuhoonegaasi heidet veelgi, säilitades samal ajal konkurentsivõime;

| BT. | arvestades, et puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse põhiidee, milleks on moodsate ja tõhusate tehnoloogiate levik, peaks praktikas toimima, arvestades, et puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus peaksid piirduma kvaliteetprojektidega, millega tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste dokumenteeritud täiendav vähendamine; |
| --- | --- |

BT.

arvestades, et puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse põhiidee, milleks on moodsate ja tõhusate tehnoloogiate levik, peaks praktikas toimima, arvestades, et puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus peaksid piirduma kvaliteetprojektidega, millega tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste dokumenteeritud täiendav vähendamine;

Põllumajandus ja loomakasvatus

| BU. | arvestades, et põllumajandustavade muutused, ELi keskkonnaalased õigusaktid ja ühise põllumajanduspoliitika viimased struktuurireformid seavad sihiks säästvuse ning toovad seega olemasolevate ressursside parema kasutamise teel kaudselt kaasa heitkoguste vähenemise; |
| --- | --- |

BU.

arvestades, et põllumajandustavade muutused, ELi keskkonnaalased õigusaktid ja ühise põllumajanduspoliitika viimased struktuurireformid seavad sihiks säästvuse ning toovad seega olemasolevate ressursside parema kasutamise teel kaudselt kaasa heitkoguste vähenemise;

| BV. | arvestades, et põllumajandus on kasvuhoonegaaside allikas, kuid aitab samal ajal positiivselt kaasa kasvuhoonegaasi heite vähendamisele ning kannatab lisaks otseselt kliimamuutuse negatiivse mõju all, mis põhjustab Euroopa piirkondades erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

BV.

arvestades, et põllumajandus on kasvuhoonegaaside allikas, kuid aitab samal ajal positiivselt kaasa kasvuhoonegaasi heite vähendamisele ning kannatab lisaks otseselt kliimamuutuse negatiivse mõju all, mis põhjustab Euroopa piirkondades erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi;

| BW. | arvestades, et loomasööda kasvatamine suurtel pindadel aitab oluliselt kaasa põllumajanduse kasvuhoonegaaside koguheitele; |
| --- | --- |

BW.

arvestades, et loomasööda kasvatamine suurtel pindadel aitab oluliselt kaasa põllumajanduse kasvuhoonegaaside koguheitele;

| BX. | arvestades, et põllumajanduses puuduvad spetsiifilised kliimakaitse eesmärgid – näiteks siduvad nõuded metaani ja lämmastikoksiidi heite vähendamiseks – nagu ka stiimulikavad, et ära kasutada juba olemasolevaid võimalusi heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

BX.

arvestades, et põllumajanduses puuduvad spetsiifilised kliimakaitse eesmärgid – näiteks siduvad nõuded metaani ja lämmastikoksiidi heite vähendamiseks – nagu ka stiimulikavad, et ära kasutada juba olemasolevaid võimalusi heite vähendamiseks;

| BY. | arvestades, et looduslähedane loomakasvatus tuleb suuresti kasuks keskkonnale, kuna seeläbi hooldatakse maastikku ja säilitatakse karjamaad, kulutades samas vähem energiat ja tekitades vähem heiteid; |
| --- | --- |

BY.

arvestades, et looduslähedane loomakasvatus tuleb suuresti kasuks keskkonnale, kuna seeläbi hooldatakse maastikku ja säilitatakse karjamaad, kulutades samas vähem energiat ja tekitades vähem heiteid;

| BZ. | arvestades, et kariloomade arv tuleb kohandada kasutatava maa suurusega ning säästvad karjatamistavad saavad aidata ära hoida mulla erosiooni karjamaadel; |
| --- | --- |

BZ.

arvestades, et kariloomade arv tuleb kohandada kasutatava maa suurusega ning säästvad karjatamistavad saavad aidata ära hoida mulla erosiooni karjamaadel;

Metsad

| CA. | arvestades, et metsadel on biosfääris suur väärtus ja arvukad funktsioonid globaalses ökosüsteemis, ning arvestades, et praegu metsadele omistatud majanduslik väärtus ei võta arvesse nende ökosüsteemi ega sotsiaalset väärtust; |
| --- | --- |

CA.

arvestades, et metsadel on biosfääris suur väärtus ja arvukad funktsioonid globaalses ökosüsteemis, ning arvestades, et praegu metsadele omistatud majanduslik väärtus ei võta arvesse nende ökosüsteemi ega sotsiaalset väärtust;

| CB. | arvestades, et metsadel on kliimamuutuse leevendamisel kolmemõõtmeline roll: süsinikuvaruna, tingimusel, et metsi kasutatakse säästvalt ja neid kaitstakse, süsiniku neeldajatena, tingimusel, et toimub metsastamine, ning fossiilkütuste ja fossiilsete toodete asendajatena taastuva tooraine näol; |
| --- | --- |

CB.

arvestades, et metsadel on kliimamuutuse leevendamisel kolmemõõtmeline roll: süsinikuvaruna, tingimusel, et metsi kasutatakse säästvalt ja neid kaitstakse, süsiniku neeldajatena, tingimusel, et toimub metsastamine, ning fossiilkütuste ja fossiilsete toodete asendajatena taastuva tooraine näol;

| CC. | arvestades, et üle 30 % kogu maailma maamassist on kaetud metsaga, mis on koduks rohkem kui kahele kolmandikule kõikidest Maal elavatest liikidest, ning et metsad neelavad umbes 30 % aastas tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et üle 30 % kogu maailma maamassist on kaetud metsaga, mis on koduks rohkem kui kahele kolmandikule kõikidest Maal elavatest liikidest, ning et metsad neelavad umbes 30 % aastas tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| CD. | arvestades, et ühelt poolt on metsadel tähtis roll kliimamuutuse vaoshoidmisel, ent teiselt poolt kannatab vähemalt üks kolmandik kogu maailma metsadest kliimamuutuse tagajärgede all; |
| --- | --- |

CD.

arvestades, et ühelt poolt on metsadel tähtis roll kliimamuutuse vaoshoidmisel, ent teiselt poolt kannatab vähemalt üks kolmandik kogu maailma metsadest kliimamuutuse tagajärgede all;

| CE. | arvestades, et metsade hävitamise tagamaade tõsiseim probleem on sellega seotud sotsiaalmajanduslikud tegurid, nagu vaesus ja madal arengutase, nõrgad poliitilised institutsioonid ja õigusriigi põhimõtete puudumine, aga ka ebaõiglased omandisuhted ja korruptsioon, mis võivad lisaks muudele tagajärgedele põhjustada ebaseaduslikku metsaraiet ja metsade hävitamist; |
| --- | --- |

CE.

arvestades, et metsade hävitamise tagamaade tõsiseim probleem on sellega seotud sotsiaalmajanduslikud tegurid, nagu vaesus ja madal arengutase, nõrgad poliitilised institutsioonid ja õigusriigi põhimõtete puudumine, aga ka ebaõiglased omandisuhted ja korruptsioon, mis võivad lisaks muudele tagajärgedele põhjustada ebaseaduslikku metsaraiet ja metsade hävitamist;

| CF. | arvestades, et metsade hävinemine metsatustamise, mittejätkusuutliku raie või tulekahjude, sealhulgas kuumalainete, tõttu aitab oluliselt kaasa CO2 heitkoguste suurenemisele; |
| --- | --- |

CF.

arvestades, et metsade hävinemine metsatustamise, mittejätkusuutliku raie või tulekahjude, sealhulgas kuumalainete, tõttu aitab oluliselt kaasa CO2 heitkoguste suurenemisele;

| CG. | arvestades, et hävitatud metsade taasmetsastamiseks ei ole välja töötatud piisavalt strateegiaid ja programme; |
| --- | --- |

CG.

arvestades, et hävitatud metsade taasmetsastamiseks ei ole välja töötatud piisavalt strateegiaid ja programme;

| CH. | arvestades, et ELi metsaistanduste kooslus ei kajasta Euroopa looduslikult segunenud metsamaade omadusi; |
| --- | --- |

CH.

arvestades, et ELi metsaistanduste kooslus ei kajasta Euroopa looduslikult segunenud metsamaade omadusi;

Mullakaitse

| CI. | arvestades, et Euroopa muldi kahjustuvad pöördumatult ja kiiremini kui kunagi, ja kahjude ulatust suurendab kliimamuutus; |
| --- | --- |

CI.

arvestades, et Euroopa muldi kahjustuvad pöördumatult ja kiiremini kui kunagi, ja kahjude ulatust suurendab kliimamuutus;

| CJ. | arvestades, et igikeltsa sulamine muudab muldade seisukorda põhjapoolkeral ning paiskab õhku märkimisväärseid metaani lisakoguseid; |
| --- | --- |

CJ.

arvestades, et igikeltsa sulamine muudab muldade seisukorda põhjapoolkeral ning paiskab õhku märkimisväärseid metaani lisakoguseid;

Veemajandus

| CK. | arvestades, et veevarude kättesaadavus, joogivee ja muu veega varustatus, vee tarbimine ja heitvee töötlemine on tihedalt seotud majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega; |
| --- | --- |

CK.

arvestades, et veevarude kättesaadavus, joogivee ja muu veega varustatus, vee tarbimine ja heitvee töötlemine on tihedalt seotud majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega;

| CL. | arvestades, et piirkondlikud erinevused Euroopas seoses kättesaadavate veevarudega ning üleujutused ja põud süvenevad veelgi kliimamuutuse tõttu; |
| --- | --- |

CL.

arvestades, et piirkondlikud erinevused Euroopas seoses kättesaadavate veevarudega ning üleujutused ja põud süvenevad veelgi kliimamuutuse tõttu;

Kalandus

| CM. | arvestades, et kala ja mereannid on olulised toiduallikad ning ookean on suurim globaalne süsinikuladu, olles ka biomassi ja toorainete allikas; |
| --- | --- |

CM.

arvestades, et kala ja mereannid on olulised toiduallikad ning ookean on suurim globaalne süsinikuladu, olles ka biomassi ja toorainete allikas;

| CN. | arvestades, et merede toiduvarusid kasutatakse juba liiga palju; |
| --- | --- |

CN.

arvestades, et merede toiduvarusid kasutatakse juba liiga palju;

Jäätmehooldus ja ressursside majandamine

| CO. | arvestades, et jäätmehierarhia on kliimamuutuse leevendamise peamine juhtpõhimõte jäätmesektoris; |
| --- | --- |

CO.

arvestades, et jäätmehierarhia on kliimamuutuse leevendamise peamine juhtpõhimõte jäätmesektoris;

| CP. | arvestades, et tuleks tunnistada, et ELi jäätmekäitlusalased õigusaktid ja uuendused ning taaskasutatavate toodete ulatuslikum kasutamine avaldavad juba keskkonnale positiivset mõju ning aitavad vähendada jäätmesektorist pärit kasvuhoonegaaside netoheidet, kuigi kogu potentsiaal ei ole veel kasutusele võetud; |
| --- | --- |

CP.

arvestades, et tuleks tunnistada, et ELi jäätmekäitlusalased õigusaktid ja uuendused ning taaskasutatavate toodete ulatuslikum kasutamine avaldavad juba keskkonnale positiivset mõju ning aitavad vähendada jäätmesektorist pärit kasvuhoonegaaside netoheidet, kuigi kogu potentsiaal ei ole veel kasutusele võetud;

| CQ. | arvestades, et jäätmekogused kasvavad kõikidest jõupingutustest hoolimata kahjuks edasi; |
| --- | --- |

CQ.

arvestades, et jäätmekogused kasvavad kõikidest jõupingutustest hoolimata kahjuks edasi;

Kohandamismeetmed

| CR. | arvestades, et iga liiki kohanemismeetmed on tuleviku kindlustamine, et leevendada varasemast kasvuhoonegaaside heitest tulenevat kahju ja sellega seotud temperatuuri tõusu; |
| --- | --- |

CR.

arvestades, et iga liiki kohanemismeetmed on tuleviku kindlustamine, et leevendada varasemast kasvuhoonegaaside heitest tulenevat kahju ja sellega seotud temperatuuri tõusu;

| CS. | arvestades, et kohanemismeetmete väljatöötamisel ei piisa üksnes tasuvusanalüüsist, et tagada kõigile elanikerühmadele vajalik minimaalne kaitse; arvestades, et niisuguseid meetmeid silmas pidades on vaja kiiremas korras analüüsida kliimamuutuse kohalikke mõjusid; |
| --- | --- |

CS.

arvestades, et kohanemismeetmete väljatöötamisel ei piisa üksnes tasuvusanalüüsist, et tagada kõigile elanikerühmadele vajalik minimaalne kaitse; arvestades, et niisuguseid meetmeid silmas pidades on vaja kiiremas korras analüüsida kliimamuutuse kohalikke mõjusid;

| CT. | arvestades, et aastatuhande ökosüsteemi hinnangu kohaselt ohustab loodusvarade kasutamine praegu kahte kolmandikku kõigist ökosüsteemidest, süvendab haavatavust kliimamuutuste suhtes ning suurendab seetõttu veelgi survet töötada võimalikult kiiresti välja kohanemismeetmed; |
| --- | --- |

CT.

arvestades, et aastatuhande ökosüsteemi hinnangu kohaselt ohustab loodusvarade kasutamine praegu kahte kolmandikku kõigist ökosüsteemidest, süvendab haavatavust kliimamuutuste suhtes ning suurendab seetõttu veelgi survet töötada võimalikult kiiresti välja kohanemismeetmed;

| CU. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ühisaruandes „Euroopa kliimamuutuste mõjud” juhitakse tähelepanu asjaolule, et vastuvõtlikkus kliimamuutuse suhtes on Euroopa eri piirkondades ja sektorites väga erinev, mõjutades kõige tugevamini mägipiirkondi, rannikualasid, Vahemere piirkonda ja Arktikat, ning arvestades, et aruandes rõhutatakse, et lisaks tõhustatud ülemaailmsele kasvuhoonegaasi heite vähendamisele on Euroopa ja riiklikul tasandil vaja võtta mõjude vähendamiseks ennetavaid kohanemismeetmeid; |
| --- | --- |

CU.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaagentuuri, Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ühisaruandes „Euroopa kliimamuutuste mõjud” juhitakse tähelepanu asjaolule, et vastuvõtlikkus kliimamuutuse suhtes on Euroopa eri piirkondades ja sektorites väga erinev, mõjutades kõige tugevamini mägipiirkondi, rannikualasid, Vahemere piirkonda ja Arktikat, ning arvestades, et aruandes rõhutatakse, et lisaks tõhustatud ülemaailmsele kasvuhoonegaasi heite vähendamisele on Euroopa ja riiklikul tasandil vaja võtta mõjude vähendamiseks ennetavaid kohanemismeetmeid;

Tervis

| CV. | arvestades, et tervishoiusüsteemide ettevalmistamise ja tugevdamisega ning vastavate ennetusmeetmetega on võimalik kliimamuutuse paljusid mõjusid tervisele (mida on mainitud näiteks WHO aruannetes) kontrolli all hoida, pöörates erilist tähelepanu troopikahaiguste levikule ja üldistele teabekampaaniatele, mis on suunatud kõige rohkem ohustatud rühmadele, nagu rasedad, vastsündinud, lapsed ja vanurid; |
| --- | --- |

CV.

arvestades, et tervishoiusüsteemide ettevalmistamise ja tugevdamisega ning vastavate ennetusmeetmetega on võimalik kliimamuutuse paljusid mõjusid tervisele (mida on mainitud näiteks WHO aruannetes) kontrolli all hoida, pöörates erilist tähelepanu troopikahaiguste levikule ja üldistele teabekampaaniatele, mis on suunatud kõige rohkem ohustatud rühmadele, nagu rasedad, vastsündinud, lapsed ja vanurid;

| CW. | arvestades, et Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast 2004–2010 kindlasti ei piisa selleks, et käsitleda keskkonnast, eriti kliimamuutusest tulenevaid tervist mõjutavaid põhjuseid; |
| --- | --- |

CW.

arvestades, et Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast 2004–2010 kindlasti ei piisa selleks, et käsitleda keskkonnast, eriti kliimamuutusest tulenevaid tervist mõjutavaid põhjuseid;

Majanduskasv ja tööhõive

| CX. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel kokku lepitud kliimapoliitilised eesmärgid on tehnoloogiliselt ja majanduslikult saavutatavad ning pakuvad ainukordseid ärivõimalusi tuhandetele ELi ettevõtjatele; |
| --- | --- |

CX.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel kokku lepitud kliimapoliitilised eesmärgid on tehnoloogiliselt ja majanduslikult saavutatavad ning pakuvad ainukordseid ärivõimalusi tuhandetele ELi ettevõtjatele;

| CY. | arvestades, et paljud ettevõtted ei ole veel piisavalt tajunud kliimamuutusega seotud võimalusi ja riske; |
| --- | --- |

CY.

arvestades, et paljud ettevõtted ei ole veel piisavalt tajunud kliimamuutusega seotud võimalusi ja riske;

| CZ. | arvestades, et aktiivne panus võitlusse kliimamuutuse vastu on ühendatav püsiva majanduskasvu ja heaoluga; arvestades, et see oleks tulemuslik investeering, millel on oluline majanduslanguse vastane funktsioon ja mida tuleb käsitleda kui ülesannet, mis nõuab ulatuslikke struktuurseid muutusi, mille ülimaks eesmärgiks on tõeliselt keskkonnasäästliku majanduse arendamine; |
| --- | --- |

CZ.

arvestades, et aktiivne panus võitlusse kliimamuutuse vastu on ühendatav püsiva majanduskasvu ja heaoluga; arvestades, et see oleks tulemuslik investeering, millel on oluline majanduslanguse vastane funktsioon ja mida tuleb käsitleda kui ülesannet, mis nõuab ulatuslikke struktuurseid muutusi, mille ülimaks eesmärgiks on tõeliselt keskkonnasäästliku majanduse arendamine;

| DA. | arvestades, et töökohtade ümberjaotus võib aset leida pigem teatavate valdkondade siseselt kui eri valdkondade vahel; |
| --- | --- |

DA.

arvestades, et töökohtade ümberjaotus võib aset leida pigem teatavate valdkondade siseselt kui eri valdkondade vahel;

Tulevikutehnoloogiate edendamine

| DB. | arvestades, et heitkogustega kauplemine on Euroopa kliimamuutuste programmi oluline osa, mis on kavandatud saavutama kasvuhoonegaaside heite vähendamist tõhususe suurendamise teel; arvestades, et heitkogustega kauplemisest üksi siiski ei piisa, et leida väljapääs süsinikdioksiidi ummikteelt ja vallandada ulatuslik revolutsioon vähese CO2 heitega tehnoloogiate vallas; |
| --- | --- |

DB.

arvestades, et heitkogustega kauplemine on Euroopa kliimamuutuste programmi oluline osa, mis on kavandatud saavutama kasvuhoonegaaside heite vähendamist tõhususe suurendamise teel; arvestades, et heitkogustega kauplemisest üksi siiski ei piisa, et leida väljapääs süsinikdioksiidi ummikteelt ja vallandada ulatuslik revolutsioon vähese CO2 heitega tehnoloogiate vallas;

| DC. | arvestades, et kliimamuutuse leevendamise eesmärkide saavutamine nõuab asjakohaseid finantskorralduse kavu, et toetada energiatõhusate ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

DC.

arvestades, et kliimamuutuse leevendamise eesmärkide saavutamine nõuab asjakohaseid finantskorralduse kavu, et toetada energiatõhusate ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamist ja kohaldamist;

| DD. | arvestades, et säästval elamuehitusel on töökohtade loomiseks tohutu potentsiaal; |
| --- | --- |

DD.

arvestades, et säästval elamuehitusel on töökohtade loomiseks tohutu potentsiaal;

| DE. | arvestades, et tõhususe suurendamine üksi ei saa vallandada tehnoloogilist revolutsiooni, vaid vajab integreeritud strateegiat ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil, et edendada teadus- ja arendustegevust uudsete ja kõrgetasemeliste tehnoloogiate ja protsesside alal ning tugevdada nende kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

DE.

arvestades, et tõhususe suurendamine üksi ei saa vallandada tehnoloogilist revolutsiooni, vaid vajab integreeritud strateegiat ELi, riiklikul ja kohalikul tasandil, et edendada teadus- ja arendustegevust uudsete ja kõrgetasemeliste tehnoloogiate ja protsesside alal ning tugevdada nende kasutuselevõttu;

| DF. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist juba kasutatakse väiksemas mahus erinevates valdkondades, näiteks nafta ja gaasi ammutamisel, kuid valdava tehnoloogiana kliimamuutusega võitlemisel, on see veel algjärgus; |
| --- | --- |

DF.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist juba kasutatakse väiksemas mahus erinevates valdkondades, näiteks nafta ja gaasi ammutamisel, kuid valdava tehnoloogiana kliimamuutusega võitlemisel, on see veel algjärgus;

| DG. | arvestades, et kulud ja ohud kaaluvad majanduslikud eelised veel üles ning süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutavate elektrijaamade efektiivsus langeb uusima tehnoloogia kasutamisest hoolimata; |
| --- | --- |

DG.

arvestades, et kulud ja ohud kaaluvad majanduslikud eelised veel üles ning süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist kasutavate elektrijaamade efektiivsus langeb uusima tehnoloogia kasutamisest hoolimata;

| DH. | arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia võiks üleminekutehnoloogiana teel puhtama energiasüsteemi poole aidata vähendada elektrijaamade süsinikdioksiidi heitkoguseid ning täiendada taastuvenergia tootmise tehnoloogiaid, kuid süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on siiski n-ö lõppfaasi tehnoloogia; |
| --- | --- |

DH.

arvestades, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia võiks üleminekutehnoloogiana teel puhtama energiasüsteemi poole aidata vähendada elektrijaamade süsinikdioksiidi heitkoguseid ning täiendada taastuvenergia tootmise tehnoloogiaid, kuid süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on siiski n-ö lõppfaasi tehnoloogia;

Arukad arvutisüsteemid ning info- ja sidetehnoloogia

| DI. | arvestades, et info- ja sidetehnoloogia sektor põhjustab praegu 2 % ülemaailmsest CO2 heitest, kuid sektor on võimeline lisaks oma CO2 heite vähendamisele eelkõige välja töötama uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks; |
| --- | --- |

DI.

arvestades, et info- ja sidetehnoloogia sektor põhjustab praegu 2 % ülemaailmsest CO2 heitest, kuid sektor on võimeline lisaks oma CO2 heite vähendamisele eelkõige välja töötama uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks;

Rahastamine ja eelarveaspektid

| DJ. | arvestades, et praegune ELi eelarve ei ole kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks piisav, kuna kliimamuutusega võitlemise poliitilisele prioriteedile ei ole antud praegu vastavaid eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

DJ.

arvestades, et praegune ELi eelarve ei ole kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks piisav, kuna kliimamuutusega võitlemise poliitilisele prioriteedile ei ole antud praegu vastavaid eelarvevahendeid;

| DK. | arvestades, et järgmises finantsraamistikus tuleb eraldada eelarvevahendid kliimamuutusega võitlemiseks ja Euroopa kohanemispoliitika loomiseks, et ELil oleks piisav kliimamuutusega seotud eelarve järgmisel, 2013. aastale järgneval eelarveperioodil; |
| --- | --- |

DK.

arvestades, et järgmises finantsraamistikus tuleb eraldada eelarvevahendid kliimamuutusega võitlemiseks ja Euroopa kohanemispoliitika loomiseks, et ELil oleks piisav kliimamuutusega seotud eelarve järgmisel, 2013. aastale järgneval eelarveperioodil;

| DL. | arvestades, et kliimamuutuse vastast võitlust tuleb arvesse võtta kõigis liidu poliitikavaldkondades; arvestades, et järelikult ei saa EL jaotada üksnes olemasolevaid vahendeid, vaid peaks edendama hoopis uute vahendite loomist, et rahastada kliimamuutuse vastast võitlust kui olemuselt valdkondadevahelist nähtust; |
| --- | --- |

DL.

arvestades, et kliimamuutuse vastast võitlust tuleb arvesse võtta kõigis liidu poliitikavaldkondades; arvestades, et järelikult ei saa EL jaotada üksnes olemasolevaid vahendeid, vaid peaks edendama hoopis uute vahendite loomist, et rahastada kliimamuutuse vastast võitlust kui olemuselt valdkondadevahelist nähtust;

Haridus, koolitus, aruandlus, märgistamine ja teadlikkuse kujundamine

| DM. | arvestades, et kliimamuutusega võitlemise majanduslikud ja ühiskondlik-poliitilised meetmed juhatavad sisse kultuurilise muutuse, mis kujundab ümber tavapärased harjumused ja eluviisid, kuid tõeliselt säästvat tarbimist ja toorainete kasutust ühiskonna kõigis valdkondades ei ole võimalik ellu viia mõtteviisi ja käitumise muutmiseta ning selleks tuleb kujundada uued tarbimisharjumused ja eluviisid; |
| --- | --- |

DM.

arvestades, et kliimamuutusega võitlemise majanduslikud ja ühiskondlik-poliitilised meetmed juhatavad sisse kultuurilise muutuse, mis kujundab ümber tavapärased harjumused ja eluviisid, kuid tõeliselt säästvat tarbimist ja toorainete kasutust ühiskonna kõigis valdkondades ei ole võimalik ellu viia mõtteviisi ja käitumise muutmiseta ning selleks tuleb kujundada uued tarbimisharjumused ja eluviisid;

| DN. | arvestades, et kliimamuutus annab tõuke tehnoloogiliseks uuenduseks, mille majanduslikku võimalust saab ära kasutada üksnes siis, kui tööturul on küllaldaselt kvalifitseeritud spetsialiste; |
| --- | --- |

DN.

arvestades, et kliimamuutus annab tõuke tehnoloogiliseks uuenduseks, mille majanduslikku võimalust saab ära kasutada üksnes siis, kui tööturul on küllaldaselt kvalifitseeritud spetsialiste;

| DO. | arvestades, et Eurobaromeetri eriküsitlusest (Eurobaromeetri eriuuring nr 300) tuleb selgelt välja, et valdav enamus küsitletutest Euroopas peab kliimamuutust väga tõsiseks probleemiks, siiski kurdavad paljud teabe vähesuse üle ning kliimamuutuse vastu suunatud isiklikud algatused piirduvad ennekõike suhteliselt lihtsate meetmetega, nagu prügi sorteerimine või väiksem energia- ja veekulu, mis ei nõua olulisi käitumise muudatusi igapäevases elus; |
| --- | --- |

DO.

arvestades, et Eurobaromeetri eriküsitlusest (Eurobaromeetri eriuuring nr 300) tuleb selgelt välja, et valdav enamus küsitletutest Euroopas peab kliimamuutust väga tõsiseks probleemiks, siiski kurdavad paljud teabe vähesuse üle ning kliimamuutuse vastu suunatud isiklikud algatused piirduvad ennekõike suhteliselt lihtsate meetmetega, nagu prügi sorteerimine või väiksem energia- ja veekulu, mis ei nõua olulisi käitumise muudatusi igapäevases elus;

| DP. | arvestades, et oma liikumisharjumuste, nagu näiteks isikliku sõiduauto kasutamise ja alternatiivsete liikumisviiside (käimine, rattasõit või ühistransport) analüüsimiseks vajalik teave on kättesaadav; |
| --- | --- |

DP.

arvestades, et oma liikumisharjumuste, nagu näiteks isikliku sõiduauto kasutamise ja alternatiivsete liikumisviiside (käimine, rattasõit või ühistransport) analüüsimiseks vajalik teave on kättesaadav;

| DQ. | arvestades, et ELi kliimaalased nõuded ja õigusaktid aitavad kohalikul ja omavalitsuse tasandil otsuste tegijatel parandada elukvaliteeti paljudes Euroopa Liidu linnades ning kohalikud algatused linnastutes panustavad oluliselt Euroopa Liidu süsinikdioksiidi heite vähendamisesse; |
| --- | --- |

DQ.

arvestades, et ELi kliimaalased nõuded ja õigusaktid aitavad kohalikul ja omavalitsuse tasandil otsuste tegijatel parandada elukvaliteeti paljudes Euroopa Liidu linnades ning kohalikud algatused linnastutes panustavad oluliselt Euroopa Liidu süsinikdioksiidi heite vähendamisesse;

| DR. | arvestades, et tarbijate seas alternatiivse ostukäitumise põhjustamine ei ole üksnes jaemüüjate vastutusel; arvestades siiski, et ettevõtted tervikuna võiksid anda eeskuju säästvuse ja ressursside tõhusa kasutamise osas oma ärimudelite ja tootmisprotsesside abil ning levitada oma personali kaudu teavet kliimasõbraliku tegevuse kohta; |
| --- | --- |

DR.

arvestades, et tarbijate seas alternatiivse ostukäitumise põhjustamine ei ole üksnes jaemüüjate vastutusel; arvestades siiski, et ettevõtted tervikuna võiksid anda eeskuju säästvuse ja ressursside tõhusa kasutamise osas oma ärimudelite ja tootmisprotsesside abil ning levitada oma personali kaudu teavet kliimasõbraliku tegevuse kohta;

| DS. | arvestades, et tarbija teavitamine põllumajandustoodete kliimamõjust on enamasti puudulik, kuid sihipäraste teabekampaaniatega on võimalik mõjutada tarbijate ostukäitumist ning seeläbi saavutada ka tervishoiupoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

DS.

arvestades, et tarbija teavitamine põllumajandustoodete kliimamõjust on enamasti puudulik, kuid sihipäraste teabekampaaniatega on võimalik mõjutada tarbijate ostukäitumist ning seeläbi saavutada ka tervishoiupoliitika eesmärke;

| DT. | arvestades, et kliimamuutuse probleemiga ei ole võimalik tegeleda ilma kohalike elanike ulatusliku kaasamiseta kogu maailmas ning et seetõttu on üks peamisi ülesandeid anda inimestele kõikvõimalike vahendite abil kogu vajalik teave, et aidata neil probleeme lahendada ja kaitsta end kohanemisega seotud raskuste tekkimisel; |
| --- | --- |

DT.

arvestades, et kliimamuutuse probleemiga ei ole võimalik tegeleda ilma kohalike elanike ulatusliku kaasamiseta kogu maailmas ning et seetõttu on üks peamisi ülesandeid anda inimestele kõikvõimalike vahendite abil kogu vajalik teave, et aidata neil probleeme lahendada ja kaitsta end kohanemisega seotud raskuste tekkimisel;

2050 – tulevik algab täna

| DU. | arvestades, et maailma elanikkonna ressursivajadused ületavad juba praegu maa loomuliku taastumisvõime veerandi võrra ja seega jäetakse järeltulevad põlved elatusvahenditest ilma; |
| --- | --- |

DU.

arvestades, et maailma elanikkonna ressursivajadused ületavad juba praegu maa loomuliku taastumisvõime veerandi võrra ja seega jäetakse järeltulevad põlved elatusvahenditest ilma;

| DV. | arvestades, et tulevaste tootmisviiside ja tarbimiskäitumise alused pannakse lõplikult paika praeguste poliitiliste otsustega, mis nõuavad ettenägelikkust ja poliitilist juhtimist, ent säästvam eluviis ei ole võimalik ilma majanduse, teaduse, meedia, organiseeritud kodanikuühiskonna ja kodanike panuseta; |
| --- | --- |

DV.

arvestades, et tulevaste tootmisviiside ja tarbimiskäitumise alused pannakse lõplikult paika praeguste poliitiliste otsustega, mis nõuavad ettenägelikkust ja poliitilist juhtimist, ent säästvam eluviis ei ole võimalik ilma majanduse, teaduse, meedia, organiseeritud kodanikuühiskonna ja kodanike panuseta;

| DW. | DWarvestades, et kliimamuutus on ülemaailmne keskkonnaprobleem, mille põhjused on struktuurilist laadi, |
| --- | --- |

DW.

DWarvestades, et kliimamuutus on ülemaailmne keskkonnaprobleem, mille põhjused on struktuurilist laadi,

Poliitilised juhtmõtted

| 1. | tuletab meelde oma eelmainitud 21. mai 2008. aasta resolutsiooni ja eelkõige asjaolu, et kõigis jõupingutustes heite piiramiseks tuleks siiski eesmärgiks seada ülemaailmse temperatuuritõusu püsimine kindlalt allpool 2 °C sihteesmärki, kuna sellise tasemega soojenemine mõjutaks juba tugevalt meie ühiskonda ja inimeste eluviise ning põhjustaks samuti olulisi muutusi ökosüsteemides ja veeressurssides; on sügavalt mures asjaolu pärast, et paljude viimasel ajal avaldatud teadusandmete kohaselt on kliimamuutus oma negatiivsete mõjude osas palju kiirem ja tõsisem, kui varem arvati; seetõttu palub komisjonil hoolikalt jälgida ja analüüsida kõige värskemaid teadusuuringute tulemusi, et hinnata, kas ELi 2°C sihteesmärk on ikka veel piisav ohtliku kliimamuutuse vältimise eesmärgi täitmiseks; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde oma eelmainitud 21. mai 2008. aasta resolutsiooni ja eelkõige asjaolu, et kõigis jõupingutustes heite piiramiseks tuleks siiski eesmärgiks seada ülemaailmse temperatuuritõusu püsimine kindlalt allpool 2 °C sihteesmärki, kuna sellise tasemega soojenemine mõjutaks juba tugevalt meie ühiskonda ja inimeste eluviise ning põhjustaks samuti olulisi muutusi ökosüsteemides ja veeressurssides; on sügavalt mures asjaolu pärast, et paljude viimasel ajal avaldatud teadusandmete kohaselt on kliimamuutus oma negatiivsete mõjude osas palju kiirem ja tõsisem, kui varem arvati; seetõttu palub komisjonil hoolikalt jälgida ja analüüsida kõige värskemaid teadusuuringute tulemusi, et hinnata, kas ELi 2°C sihteesmärk on ikka veel piisav ohtliku kliimamuutuse vältimise eesmärgi täitmiseks;

| 2. | rõhutab tungivat vajadust lülitada horisontaalset lähenemisviisi järgides globaalne soojenemine ja kliimamuutus uute raamtingimustena kõikidesse tegevus- ja poliitikavaldkondadesse ning võtta ELi asjakohastes õigusaktides arvesse globaalse soojenemise ja kliimamuutuse põhjusi ja tagajärgi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tungivat vajadust lülitada horisontaalset lähenemisviisi järgides globaalne soojenemine ja kliimamuutus uute raamtingimustena kõikidesse tegevus- ja poliitikavaldkondadesse ning võtta ELi asjakohastes õigusaktides arvesse globaalse soojenemise ja kliimamuutuse põhjusi ja tagajärgi;

| 3. | tuletab eelkõige meelde vajalikke sihteesmärke võitluses kliimamuutuse vastu ning rõhutab kooskõlas Bali tegevuskavasse lisatud rahvusvahelise kliimamuutuste töörühma neljanda hindamisaruande (AR4) soovitustega keskpika eesmärgi selget seadmist ELile ja teistele tööstusriikidele kui rühmale vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaase 25 % kuni 40 % ning samuti 2050. aastaks seatud pikaajalist vähendamiseesmärki vähemalt 80 % võrreldes 1990. aastaga, jätkates keskendumist maailma keskmise õhutemperatuuri tõusu piiramisele kuni 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu tasemega ja nii saavutada selle eesmärgi täitmine 50 % tõenäosusega; |
| --- | --- |

3.

tuletab eelkõige meelde vajalikke sihteesmärke võitluses kliimamuutuse vastu ning rõhutab kooskõlas Bali tegevuskavasse lisatud rahvusvahelise kliimamuutuste töörühma neljanda hindamisaruande (AR4) soovitustega keskpika eesmärgi selget seadmist ELile ja teistele tööstusriikidele kui rühmale vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaase 25 % kuni 40 % ning samuti 2050. aastaks seatud pikaajalist vähendamiseesmärki vähemalt 80 % võrreldes 1990. aastaga, jätkates keskendumist maailma keskmise õhutemperatuuri tõusu piiramisele kuni 2 °C võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu tasemega ja nii saavutada selle eesmärgi täitmine 50 % tõenäosusega;

| 4. | rõhutab, et riigi mõju kliimale ei ole piiratud selle füüsiliste saasteainete heitega; nõuab tungivalt, et EL võtaks sisepoliitiliselt ja rahvusvaheliste läbirääkimiste kontekstis kiireloomulisi meetmeid, et töötada välja arvestuspõhimõtted, mis võtavad täies ulatuses arvesse ka tarbimise mõju, sh rahvusvahelise lennunduse mõju; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et riigi mõju kliimale ei ole piiratud selle füüsiliste saasteainete heitega; nõuab tungivalt, et EL võtaks sisepoliitiliselt ja rahvusvaheliste läbirääkimiste kontekstis kiireloomulisi meetmeid, et töötada välja arvestuspõhimõtted, mis võtavad täies ulatuses arvesse ka tarbimise mõju, sh rahvusvahelise lennunduse mõju;

| 5. | kutsub komisjoni üles arvestama tulevaste Euroopa poliitiliste algatuste süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju, et tagada kliimakaitse eesmärkide saavutamine Euroopa tasandil, tagades samas keskkonna ja inimeste tervise kaitse endiselt kõrge taseme; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles arvestama tulevaste Euroopa poliitiliste algatuste süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju, et tagada kliimakaitse eesmärkide saavutamine Euroopa tasandil, tagades samas keskkonna ja inimeste tervise kaitse endiselt kõrge taseme;

| 6. | toonitab poliitiliste meetmete ja koostöö olulisust rahvusvahelisel tasandil (sh piirkondlikud mitmepoolsed kokkulepped) ning ELi ja liikmesriikide tasandil, mida parlament on kliimamuutusega võitlemise eesmärgil korduvalt ette pannud; |
| --- | --- |

6.

toonitab poliitiliste meetmete ja koostöö olulisust rahvusvahelisel tasandil (sh piirkondlikud mitmepoolsed kokkulepped) ning ELi ja liikmesriikide tasandil, mida parlament on kliimamuutusega võitlemise eesmärgil korduvalt ette pannud;

| 7. | tervitab ELi õigusloomealaste meetmete (nn kliima- ja energiapaketi) vastuvõtmist, mis nõuab ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste ühepoolset vähendamist 20% võrra; kehtestab menetluse, et suurendada jõupingutusi 30%-lise vähendamise saavutamiseks vastavalt tulevaste rahvusvaheliste kokkulepete alusel võetavatele kohustustele ning suurendada 2020. aastaks ELi energiavarustusest taastuvenergia osakaalu 20%ni, ning kutsub ELi liikmesriike üles rakendama neid õigusloomealaseid meetmeid sujuvalt ja kiiresti; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult kliima- ja energiapaketi rakendamist; |
| --- | --- |

7.

tervitab ELi õigusloomealaste meetmete (nn kliima- ja energiapaketi) vastuvõtmist, mis nõuab ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste ühepoolset vähendamist 20% võrra; kehtestab menetluse, et suurendada jõupingutusi 30%-lise vähendamise saavutamiseks vastavalt tulevaste rahvusvaheliste kokkulepete alusel võetavatele kohustustele ning suurendada 2020. aastaks ELi energiavarustusest taastuvenergia osakaalu 20%ni, ning kutsub ELi liikmesriike üles rakendama neid õigusloomealaseid meetmeid sujuvalt ja kiiresti; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult kliima- ja energiapaketi rakendamist;

| 8. | on seisukohal, et teatavad kliima- ja energiapaketis kokku lepitud põhimõtted on kasulikud ka rahvusvahelise kokkuleppe tähenduses, eelkõige tööstusriikide kohustuste siduv lineaarne seos, eristamine 2005. aasta tõendatud heitkoguste alusel ning iga-aastasele vähendamistegurile vastavuse režiim; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et teatavad kliima- ja energiapaketis kokku lepitud põhimõtted on kasulikud ka rahvusvahelise kokkuleppe tähenduses, eelkõige tööstusriikide kohustuste siduv lineaarne seos, eristamine 2005. aasta tõendatud heitkoguste alusel ning iga-aastasele vähendamistegurile vastavuse režiim;

| 9. | kinnitab Euroopa Liidu kohustust võtta juhtroll rahvusvahelistel läbirääkimistel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel COP ja MOP tasandil, aga ka teistel rahvusvahelistel foorumitel, nagu WTO, Maailmapank ja IMF; lisaks viitab sellele, et ELil ja liikmeriikidel on kiiresti vaja täita Kyoto protokolli eesmärgid, et seda juhtrolli usutavalt täita; |
| --- | --- |

9.

kinnitab Euroopa Liidu kohustust võtta juhtroll rahvusvahelistel läbirääkimistel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel COP ja MOP tasandil, aga ka teistel rahvusvahelistel foorumitel, nagu WTO, Maailmapank ja IMF; lisaks viitab sellele, et ELil ja liikmeriikidel on kiiresti vaja täita Kyoto protokolli eesmärgid, et seda juhtrolli usutavalt täita;

| 10. | jagab seisukohta, et moodsate keskkonnatehnoloogiate väljatöötamine, kasutamine ja eksport aitab samaaegselt kaasa Lissaboni strateegia ja ELi Kyoto eesmärkide, nagu ka muude kliimaalaste eesmärkide saavutamisele, ja osutab, et ambitsioonikate keskkonnakaitse eesmärkide ja majanduskasvu saavutamiseks peaksid Lissaboni strateegia ning kliima- ja energeetikapakett olema täielikult integreeritud; |
| --- | --- |

10.

jagab seisukohta, et moodsate keskkonnatehnoloogiate väljatöötamine, kasutamine ja eksport aitab samaaegselt kaasa Lissaboni strateegia ja ELi Kyoto eesmärkide, nagu ka muude kliimaalaste eesmärkide saavutamisele, ja osutab, et ambitsioonikate keskkonnakaitse eesmärkide ja majanduskasvu saavutamiseks peaksid Lissaboni strateegia ning kliima- ja energeetikapakett olema täielikult integreeritud;

| 11. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ÜRO nõudmist „uue rohelise tehingu” järele; nõuab finantskriisi tõttu majanduskasvu ergutamiseks tehtavate investeeringute säästvat kasutamist, eeskätt edendades keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, mis samas edendavad Euroopa tulevast konkurentsivõimet ja tagavad töökohad; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ÜRO nõudmist „uue rohelise tehingu” järele; nõuab finantskriisi tõttu majanduskasvu ergutamiseks tehtavate investeeringute säästvat kasutamist, eeskätt edendades keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, mis samas edendavad Euroopa tulevast konkurentsivõimet ja tagavad töökohad;

| 12. | rõhutab seoses sellega, et kliimamuutuse probleemiga tegelemine viib ühiskondlike muutusteni, mis aitavad luua uusi töökohti ja tööstusharusid, võidelda energiapuuduse ja fossiilkütuste impordist sõltuvuse vastu ning pakkuda sotsiaalseid hüvesid oma kodanikele; rõhutab, et koostöö rahvusvahelisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on selle eesmärgi saavutamiseks eluliselt tähtis; |
| --- | --- |

12.

rõhutab seoses sellega, et kliimamuutuse probleemiga tegelemine viib ühiskondlike muutusteni, mis aitavad luua uusi töökohti ja tööstusharusid, võidelda energiapuuduse ja fossiilkütuste impordist sõltuvuse vastu ning pakkuda sotsiaalseid hüvesid oma kodanikele; rõhutab, et koostöö rahvusvahelisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on selle eesmärgi saavutamiseks eluliselt tähtis;

| 13. | on lisaks sellele veendunud, et kliimamuutusega saab edukalt võidelda ainult siis, kui üleminekuperioodil süsinikuneutraalsele majandusele on kodanikud täielikult protsessi kaasatud ja kaitstud; rõhutab seepärast asjaolu, et leevendamis- ja kohanemispoliitika suunab Euroopa Liitu uue säästva arengu mudeli poole, mille puhul tuleks ühiskondliku konsensuse tagamiseks selle sotsiaalset iseloomu rohkem esile tõsta; |
| --- | --- |

13.

on lisaks sellele veendunud, et kliimamuutusega saab edukalt võidelda ainult siis, kui üleminekuperioodil süsinikuneutraalsele majandusele on kodanikud täielikult protsessi kaasatud ja kaitstud; rõhutab seepärast asjaolu, et leevendamis- ja kohanemispoliitika suunab Euroopa Liitu uue säästva arengu mudeli poole, mille puhul tuleks ühiskondliku konsensuse tagamiseks selle sotsiaalset iseloomu rohkem esile tõsta;

| 14. | rõhutab vajadust saavutada esmalt drastiline tõhususe suurendamine kõigis igapäevaelu valdkondades ning kõrvuti sellega alustada säästva tootmis- ja tarbimismudeliga, säästes teadlikult ressursse taastuvate energiaallikate abil; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust saavutada esmalt drastiline tõhususe suurendamine kõigis igapäevaelu valdkondades ning kõrvuti sellega alustada säästva tootmis- ja tarbimismudeliga, säästes teadlikult ressursse taastuvate energiaallikate abil;

| 15. | rõhutab sellega seoses, et vaja on kontrollida ELi eelarvet ning olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid, kas nad on ühitatavad ELi kliimakaitsepoliitika eesmärkidega ning vajaduse korral neid kohandada; |
| --- | --- |

15.

rõhutab sellega seoses, et vaja on kontrollida ELi eelarvet ning olemasolevaid ja tulevasi rahastamisvahendeid, kas nad on ühitatavad ELi kliimakaitsepoliitika eesmärkidega ning vajaduse korral neid kohandada;

| 16. | rõhutab, et edukas teadus- ja arendustegevuse poliitika saab võimalikuks alles siis, kui võetakse kasutusele uudsed tehnoloogiad, millele on tagatud turulepääs; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et edukas teadus- ja arendustegevuse poliitika saab võimalikuks alles siis, kui võetakse kasutusele uudsed tehnoloogiad, millele on tagatud turulepääs;

| 17. | kutsub üles teostama uuringuid kliimamuutusest tingitud võimalike rändesuundumuste ja selle tagajärjel kohalikele teenustele avalduva surve valdkonnas, et koguda teavet pikaajalise kavandamise ja riskijuhtimise jaoks; |
| --- | --- |

17.

kutsub üles teostama uuringuid kliimamuutusest tingitud võimalike rändesuundumuste ja selle tagajärjel kohalikele teenustele avalduva surve valdkonnas, et koguda teavet pikaajalise kavandamise ja riskijuhtimise jaoks;

| 18. | rõhutab, et peaaegu poole maailma rahvastikust moodustavad alla 25 aasta vanused ja tänastel otsustel kliimapoliitika valdkonnas on kaugeleulatuvad tagajärjed inimkonna ajaloo suurima noorte põlvkonna jaoks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et peaaegu poole maailma rahvastikust moodustavad alla 25 aasta vanused ja tänastel otsustel kliimapoliitika valdkonnas on kaugeleulatuvad tagajärjed inimkonna ajaloo suurima noorte põlvkonna jaoks;

Rahvusvaheline mõõde: 2012. aastale järgnev ajajärk, kliimaalane välispoliitika ja rahvusvaheline kaubandus

| 19. | tervitab COP 14 ja COP/MOP 4 poolt Poznanis vastu võetud otsust liikuda aruteludelt tegelikele läbirääkimistele, eesmärgiga jõuda 2012. aasta järgse kokkuleppeni ning sellega seoses 2009. aasta tööprogrammi vastuvõtmiseni; tervitab samuti esimeestele antud volitusi esitada 2009. aasta juunis toimuvale läbirääkimiste istungile läbivaatamiseks läbiräägitav tekst; |
| --- | --- |

19.

tervitab COP 14 ja COP/MOP 4 poolt Poznanis vastu võetud otsust liikuda aruteludelt tegelikele läbirääkimistele, eesmärgiga jõuda 2012. aasta järgse kokkuleppeni ning sellega seoses 2009. aasta tööprogrammi vastuvõtmiseni; tervitab samuti esimeestele antud volitusi esitada 2009. aasta juunis toimuvale läbirääkimiste istungile läbivaatamiseks läbiräägitav tekst;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu järgmised eesistujariigid võtaksid juhtrolli rahvusvahelistel läbirääkimistel 2012. aasta järgse kokkuleppe üle ning jõuaksid 2009. aasta lõpuks vastava kokkuleppe sõlmimiseni, et jääks piisavalt aega tulevase kliimamuutuse alase kokkuleppe ratifitseerimiseks ning välditaks lünka kohustuste perioodide vahel; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu järgmised eesistujariigid võtaksid juhtrolli rahvusvahelistel läbirääkimistel 2012. aasta järgse kokkuleppe üle ning jõuaksid 2009. aasta lõpuks vastava kokkuleppe sõlmimiseni, et jääks piisavalt aega tulevase kliimamuutuse alase kokkuleppe ratifitseerimiseks ning välditaks lünka kohustuste perioodide vahel;

| 21. | rõhutab, et uus kliimakaitse alane kokkulepe peaks sündima ÜRO vahendusel ning rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, kusjuures tööstusriigid on omamaiste heitkoguste vähendamisel esirinnas, samas kui arenguriigid kohustuvad samuti võtma Bali tegevuskava kohaselt säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid mõõdetaval, kirjeldataval ja tõestataval viisil, mida toetatakse seda võimaldava tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmisega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et uus kliimakaitse alane kokkulepe peaks sündima ÜRO vahendusel ning rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, kusjuures tööstusriigid on omamaiste heitkoguste vähendamisel esirinnas, samas kui arenguriigid kohustuvad samuti võtma Bali tegevuskava kohaselt säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid mõõdetaval, kirjeldataval ja tõestataval viisil, mida toetatakse seda võimaldava tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmisega;

| 22. | kutsub neid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tööstussektori osapooli, kes pole veel teinud ettepanekuid individuaalsete heitkoguste vähendamise kohustuste võtmiseks, üles seda tegema, aidates sellega kaasa konventsiooni eesmärkide saavutamiseks ülemaailmsete jõupingutuste tegemisele; tervitab arengumaade poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi tehtud panust ning neist mitmete poolt vastu võetud sõltumatuid kohustusi ja poliitikakavu; |
| --- | --- |

22.

kutsub neid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni tööstussektori osapooli, kes pole veel teinud ettepanekuid individuaalsete heitkoguste vähendamise kohustuste võtmiseks, üles seda tegema, aidates sellega kaasa konventsiooni eesmärkide saavutamiseks ülemaailmsete jõupingutuste tegemisele; tervitab arengumaade poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi tehtud panust ning neist mitmete poolt vastu võetud sõltumatuid kohustusi ja poliitikakavu;

| 23. | nõuab, et uus USA administratsioon õigustaks ootusi ja aitaks riiklike õigusaktide vastuvõtmisega kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate edendamisele ning rahvusvahelistes läbirääkimistes aktiivse osalemise kaudu ambitsioonika 2012. aasta järgse kliimamuutuste raamistiku väljatöötamisele; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et uus USA administratsioon õigustaks ootusi ja aitaks riiklike õigusaktide vastuvõtmisega kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate edendamisele ning rahvusvahelistes läbirääkimistes aktiivse osalemise kaudu ambitsioonika 2012. aasta järgse kliimamuutuste raamistiku väljatöötamisele;

| 24. | rõhutab, et 2012. aasta järgne kokkuleppe tuleks viia kooskõlla ÜRO ja ELi rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade muude eesmärkidega, nagu bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, aastatuhande arengueesmärgid või julgeoleku küsimused, et kasutada ära poliitilist koostoimet; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et 2012. aasta järgne kokkuleppe tuleks viia kooskõlla ÜRO ja ELi rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade muude eesmärkidega, nagu bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, aastatuhande arengueesmärgid või julgeoleku küsimused, et kasutada ära poliitilist koostoimet;

| 25. | võtab teadmiseks, et komisjon võttis vastu teatise pealkirjaga „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (KOM(2009)0039) ELi seisukoha kohta ÜRO kliimamuutuste Kopenhageni konverentsi (COP15) ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks, et komisjon võttis vastu teatise pealkirjaga „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (KOM(2009)0039) ELi seisukoha kohta ÜRO kliimamuutuste Kopenhageni konverentsi (COP15) ettevalmistamisel;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma kliimamuutuste alast välispoliitikat ning juhtima ELi ja liikmesriikide diplomaatiliste missioonide raames korduvalt tähelepanu ELi kliimaga seotud eesmärkidele; omalt poolt kohustub korduvalt tõstatama ELi kliimaga seotud eesmärkide teemat ja neid eesmärke põhjendama oma kontaktides muude riikide parlamendiliikmetega; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma kliimamuutuste alast välispoliitikat ning juhtima ELi ja liikmesriikide diplomaatiliste missioonide raames korduvalt tähelepanu ELi kliimaga seotud eesmärkidele; omalt poolt kohustub korduvalt tõstatama ELi kliimaga seotud eesmärkide teemat ja neid eesmärke põhjendama oma kontaktides muude riikide parlamendiliikmetega;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama heite vähendamise nõuded ja kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise meetmed arenguabi programmidesse ja/või juhtima vastavalt vajadusele neile tähelepanu otsustamisprotsessi käigus rahvusvahelistes arenguabi agentuurides ning kaasama seejuures partnerluse teel ka asjaomaste maade või piirkondade erasektori, riigiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid; rõhutab, et tuleb kasutusele võtta täiendavad vahendid, et aidata arenguriikidel lahendada kliimamuutusest tulenevaid probleeme, ja et sellega seotud uued algatused tuleb ametlikult siduda ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessiga ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega; tunneb heameelt selle üle, et EL on loonud ülemaailmse kliimamuutuste liidu, mille kaudu toetatakse kliimamuutusest kõige enam ohustatud vaeste arenguriikide kohanemist kliimamuutusega, ja tuletab sellega seoses meelde oma ülalmainitud 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama heite vähendamise nõuded ja kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise meetmed arenguabi programmidesse ja/või juhtima vastavalt vajadusele neile tähelepanu otsustamisprotsessi käigus rahvusvahelistes arenguabi agentuurides ning kaasama seejuures partnerluse teel ka asjaomaste maade või piirkondade erasektori, riigiasutused ja valitsusvälised organisatsioonid; rõhutab, et tuleb kasutusele võtta täiendavad vahendid, et aidata arenguriikidel lahendada kliimamuutusest tulenevaid probleeme, ja et sellega seotud uued algatused tuleb ametlikult siduda ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessiga ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega; tunneb heameelt selle üle, et EL on loonud ülemaailmse kliimamuutuste liidu, mille kaudu toetatakse kliimamuutusest kõige enam ohustatud vaeste arenguriikide kohanemist kliimamuutusega, ja tuletab sellega seoses meelde oma ülalmainitud 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni;

| 28. | tervitab COP 14 ja COP/MOP 4 poolt vastu võetud otsust muuta kohanemisfond täielikult toimivaks, võimaldades seeläbi alates 2009. aastast algavate projektide rahastamist, ning peab seda väga oluliseks esimeseks sammuks arengumaade probleemidega tegelemisel, pidades silmas neis riikides kliimamuutuste alaste meetmete rahastamist; tervitab samuti otsust suurendada Poznani tehnoloogiasiirde strateegilise programmi kaudu tehnoloogiasiirdesse tehtavate investeeringute mahtu; |
| --- | --- |

28.

tervitab COP 14 ja COP/MOP 4 poolt vastu võetud otsust muuta kohanemisfond täielikult toimivaks, võimaldades seeläbi alates 2009. aastast algavate projektide rahastamist, ning peab seda väga oluliseks esimeseks sammuks arengumaade probleemidega tegelemisel, pidades silmas neis riikides kliimamuutuste alaste meetmete rahastamist; tervitab samuti otsust suurendada Poznani tehnoloogiasiirde strateegilise programmi kaudu tehnoloogiasiirdesse tehtavate investeeringute mahtu;

| 29. | tervitab puhta arengu mehhanismi täiendavuse ja geograafilise leviku küsimustega tegelemisel saavutatud edusamme, hoolimata nende piiratusest, ning palub ELi liikmesriike kooskõlas Poznani otsustega osta üles projektilaenud vähem kui kümmet registreeritud puhta arengu mehhanismi projekti hõlmavates riikides, eriti vähim arenenud riikides, väikestes saareriikides ja Aafrikas, ning kanda nende projektide hindamise kulud; |
| --- | --- |

29.

tervitab puhta arengu mehhanismi täiendavuse ja geograafilise leviku küsimustega tegelemisel saavutatud edusamme, hoolimata nende piiratusest, ning palub ELi liikmesriike kooskõlas Poznani otsustega osta üles projektilaenud vähem kui kümmet registreeritud puhta arengu mehhanismi projekti hõlmavates riikides, eriti vähim arenenud riikides, väikestes saareriikides ja Aafrikas, ning kanda nende projektide hindamise kulud;

| 30. | tuletab sellega seoses meelde Kyoto protokolli artiklites 6, 12 ja 17 ning Marrakechi lepingutes osutatud täiendavuspõhimõtet, mille kohaselt peavad osapooled enne väliste paindlike mehhanismide nagu CDM ja JI kasutamist täitma enamuse oma kohustustest kasvuhoonegaaside heitkoguste riigisisesel vähendamisel; |
| --- | --- |

30.

tuletab sellega seoses meelde Kyoto protokolli artiklites 6, 12 ja 17 ning Marrakechi lepingutes osutatud täiendavuspõhimõtet, mille kohaselt peavad osapooled enne väliste paindlike mehhanismide nagu CDM ja JI kasutamist täitma enamuse oma kohustustest kasvuhoonegaaside heitkoguste riigisisesel vähendamisel;

| 31. | rõhutab, et puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse liigne kasutamine kahjustab Euroopa Liidu usaldusväärsust rahvusvahelistel ÜRO läbirääkimistel ning seega tema juhtrolli kliimamuutuse vastases võitluses; julgustab liikmesriike olema vastutustundlikud ja vähendama puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse kasutamist ning teostama enamiku heitkoguste vähendamise kohustusi oma riigis; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse liigne kasutamine kahjustab Euroopa Liidu usaldusväärsust rahvusvahelistel ÜRO läbirääkimistel ning seega tema juhtrolli kliimamuutuse vastases võitluses; julgustab liikmesriike olema vastutustundlikud ja vähendama puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse kasutamist ning teostama enamiku heitkoguste vähendamise kohustusi oma riigis;

| 32. | ühineb ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni esitatud aruandes „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” toodud soovitustega ning rõhutab vajadust luua vastav mitmepoolne ennetav ELi kliimadiplomaatia, et kliimaküsimusi suuremal määral kaasata rahvusvaheliste suhete kujundamisse seoses rahvusvaheliste suhete muude faktoritega, nagu elanikkonna kasv ja kliimast tingitud ränne, linnastumine, energiavajadus, tõusvad energiahinnad ning vee- ja toidunappus; |
| --- | --- |

32.

ühineb ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni esitatud aruandes „Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek” toodud soovitustega ning rõhutab vajadust luua vastav mitmepoolne ennetav ELi kliimadiplomaatia, et kliimaküsimusi suuremal määral kaasata rahvusvaheliste suhete kujundamisse seoses rahvusvaheliste suhete muude faktoritega, nagu elanikkonna kasv ja kliimast tingitud ränne, linnastumine, energiavajadus, tõusvad energiahinnad ning vee- ja toidunappus;

| 33. | kutsub ELi ja liikmesriike üles Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsekaitsepoliitika raames ennetama, jälgima ja võtma meetmeid võitluseks kliimamuutusega ja sellest põhjustatud looduskatastroofide mõjuga kodanikukaitsele ja inimeste julgeolekule, samuti võimalike konfliktidega, mis on põhjustatud vee ja maa kättesaadavuse muutusest seoses kliimamuutusega; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi ja liikmesriike üles Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsekaitsepoliitika raames ennetama, jälgima ja võtma meetmeid võitluseks kliimamuutusega ja sellest põhjustatud looduskatastroofide mõjuga kodanikukaitsele ja inimeste julgeolekule, samuti võimalike konfliktidega, mis on põhjustatud vee ja maa kättesaadavuse muutusest seoses kliimamuutusega;

| 34. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama olemasolevaid kliimaalaseid partnerlusi sihtmärgiks võetud arengumaadega ja nende puudumisel sõlmima uusi partnerlusi, andes oluliselt suuremat rahalist toetust tehnoloogia arendamisele ja siirdele, intellektuaalomandi kaitsele ja institutsioonilise suutlikkuse ülesehitamisele; |
| --- | --- |

34.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama olemasolevaid kliimaalaseid partnerlusi sihtmärgiks võetud arengumaadega ja nende puudumisel sõlmima uusi partnerlusi, andes oluliselt suuremat rahalist toetust tehnoloogia arendamisele ja siirdele, intellektuaalomandi kaitsele ja institutsioonilise suutlikkuse ülesehitamisele;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma energiatõhusust ja taastuvressursse arengukoostöö kontekstis kõrgeimaks prioriteediks; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma energiatõhusust ja taastuvressursse arengukoostöö kontekstis kõrgeimaks prioriteediks;

| 36. | kutsub komisjoni üles WTO läbirääkimisvoorude ja 2012. aasta järgset perioodi käsitleva protsessi raames järgima kooskõlastatud läbirääkimisstrateegiaid kaubandus- ja keskkonnapoliitika vallas, et läbirääkimispartneritele usutavalt esitada ELi kliimaalased eesmärgid ja selleks väljatöötatud vahendid ning hajutada kartusi seoses kaubandustõkete või muude ebasoodsate tingimustega kaubandussuhetes kolmandate riikidega, kel ei ole siduvaid kliimakaitse eesmärke, ning rakendada vastastikkuse põhimõtet ülemaailmse kliimamuutusega võitlemise huvides; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles WTO läbirääkimisvoorude ja 2012. aasta järgset perioodi käsitleva protsessi raames järgima kooskõlastatud läbirääkimisstrateegiaid kaubandus- ja keskkonnapoliitika vallas, et läbirääkimispartneritele usutavalt esitada ELi kliimaalased eesmärgid ja selleks väljatöötatud vahendid ning hajutada kartusi seoses kaubandustõkete või muude ebasoodsate tingimustega kaubandussuhetes kolmandate riikidega, kel ei ole siduvaid kliimakaitse eesmärke, ning rakendada vastastikkuse põhimõtet ülemaailmse kliimamuutusega võitlemise huvides;

| 37. | palub komisjonil, nõukogu eesistujariikidel ja liikmesriikidel võtta läbirääkimisprotsessis 2012. aasta järgse kokkuleppe üle juhtrolli, et tagada kliimaalaste läbirääkimiste edukus seoses 2 °C eesmärgi saavutamisega; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil, nõukogu eesistujariikidel ja liikmesriikidel võtta läbirääkimisprotsessis 2012. aasta järgse kokkuleppe üle juhtrolli, et tagada kliimaalaste läbirääkimiste edukus seoses 2 °C eesmärgi saavutamisega;

Energia

| 38. | rõhutab, et Euroopa vajab tulevikku suunatud ühist liikmesriikide vahelisel solidaarsusel põhinevat energiapoliitikat nii ELis kui ka välissuhetes, et tagada kõrgetasemeline energiavarustuse kindlus, järgides säästvuse, ressursside tõhusa kasutamise, kliimaneutraalsuse, kliimamuutusega võitlemise ja konkurentsivõimelisuse nõudeid, et vältida energiaga varustamise võimalikke katkestusi; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et Euroopa vajab tulevikku suunatud ühist liikmesriikide vahelisel solidaarsusel põhinevat energiapoliitikat nii ELis kui ka välissuhetes, et tagada kõrgetasemeline energiavarustuse kindlus, järgides säästvuse, ressursside tõhusa kasutamise, kliimaneutraalsuse, kliimamuutusega võitlemise ja konkurentsivõimelisuse nõudeid, et vältida energiaga varustamise võimalikke katkestusi;

| 39. | kutsub ELi üles looma Euroopa taastuvenergia ühendust, et edendada kõnealuses valdkonnas edasisi uuringuid ja katseprojekte ning samuti arendada välja võrke, et võimaldada taastuvenergiaallikate optimaalset integratsiooni; |
| --- | --- |

39.

kutsub ELi üles looma Euroopa taastuvenergia ühendust, et edendada kõnealuses valdkonnas edasisi uuringuid ja katseprojekte ning samuti arendada välja võrke, et võimaldada taastuvenergiaallikate optimaalset integratsiooni;

| 40. | Palub ELil ja liikmesriikidel tagada:






  — | Euroopa energiaülekande infrastruktuuri (sealhulgas nn supervõrk) arendamine ja sellesse investeerimine, mida on vaja ELi energiaallikate mitmekesisuse tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

40.

Palub ELil ja liikmesriikidel tagada:

—

Euroopa energiaülekande infrastruktuuri (sealhulgas nn supervõrk) arendamine ja sellesse investeerimine, mida on vaja ELi energiaallikate mitmekesisuse tagamiseks;

| — | katseprojektidega seotud pidev uurimis- ja arendustegevus, mis tugineb info- ja sidetehnoloogiale, hajutatud tootmisele ja muule uuele tehnoloogiale; |
| --- | --- |

—

katseprojektidega seotud pidev uurimis- ja arendustegevus, mis tugineb info- ja sidetehnoloogiale, hajutatud tootmisele ja muule uuele tehnoloogiale;

| 41. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama energialiikide struktuuris poliitiliselt suunatav ja ettevõtluse tasandil juhitav üleminekuperiood, mille jooksul taastuvaenergiaallikate kasutuselevõtt järk-järgult täiendaks fossiilkütuste kasutust ning hiljem vähendaks ja asendaks need, abiks avaliku sektori aktiivne toetus liikmesriikides ja Euroopa tasandil, koos suurima võimaliku koostööga teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

41.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama energialiikide struktuuris poliitiliselt suunatav ja ettevõtluse tasandil juhitav üleminekuperiood, mille jooksul taastuvaenergiaallikate kasutuselevõtt järk-järgult täiendaks fossiilkütuste kasutust ning hiljem vähendaks ja asendaks need, abiks avaliku sektori aktiivne toetus liikmesriikides ja Euroopa tasandil, koos suurima võimaliku koostööga teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| 42. | kutsub liikmesriike üles toetama piirkondade ja kodanike isiklikku vastutust ning edendama õiguslike ja fiskaalsete stiimulitega kohalike taastuvenergiaallikate ulatuslikumat kasutamist; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles toetama piirkondade ja kodanike isiklikku vastutust ning edendama õiguslike ja fiskaalsete stiimulitega kohalike taastuvenergiaallikate ulatuslikumat kasutamist;

| 43. | kutsub liikmesriike üles amortisatsioonisüsteemide ja maksustiimulite abil motiveerima elektritarnijaid viima fossiilkütustel töötavates elektrijaamades läbi vajalikku moderniseerimist, et saavutada oluline tõhususe suurenemine elektrienergia tavatootmises; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles amortisatsioonisüsteemide ja maksustiimulite abil motiveerima elektritarnijaid viima fossiilkütustel töötavates elektrijaamades läbi vajalikku moderniseerimist, et saavutada oluline tõhususe suurenemine elektrienergia tavatootmises;

| 44. | kutsub liikmesriike üles tagama võrkudele juurdepääsu detsentraliseeritult toodetud energia, gaasi ja elektri puhul, vähendama turulepääsu tõkkeid innovaatilistele elektritarnijatele taastuvenergia sektoris ning kiirendama kohalikku soojuse ja elektri koostootmise ning soojuse, elektri ja jahutusenergia koostootmise laiendamist, sidudes selle keskmise tähtajaga eesmärkidega; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles tagama võrkudele juurdepääsu detsentraliseeritult toodetud energia, gaasi ja elektri puhul, vähendama turulepääsu tõkkeid innovaatilistele elektritarnijatele taastuvenergia sektoris ning kiirendama kohalikku soojuse ja elektri koostootmise ning soojuse, elektri ja jahutusenergia koostootmise laiendamist, sidudes selle keskmise tähtajaga eesmärkidega;

| 45. | teeb ettepaneku luua Euroopa energiaalase välispoliitika raames päikeseenergia alaseid partnerlusi Vahemere piirkonna kolmandate riikidega, mille eesmärk esimeses etapis oleks päikeseenergia tootmine ja selle ülekanne Euroopa Liitu kõrgepinge alalisvoolu liinide kaudu ning mis teises etapis võib olla aluseks elektri ja vesiniku tootmisele ning seega ka üleminekule taastuvenergiaallikatel põhinevale majandusele; |
| --- | --- |

45.

teeb ettepaneku luua Euroopa energiaalase välispoliitika raames päikeseenergia alaseid partnerlusi Vahemere piirkonna kolmandate riikidega, mille eesmärk esimeses etapis oleks päikeseenergia tootmine ja selle ülekanne Euroopa Liitu kõrgepinge alalisvoolu liinide kaudu ning mis teises etapis võib olla aluseks elektri ja vesiniku tootmisele ning seega ka üleminekule taastuvenergiaallikatel põhinevale majandusele;

| 46. | kutsub ELi, liikmesriike ja äriringkondi üles:






  — | investeerima infrastruktuuri, võrkudesse ja liinidesse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja vesiniku tootmiseks, edastamiseks ja säilitamiseks; |
| --- | --- | --- |

46.

kutsub ELi, liikmesriike ja äriringkondi üles:

—

investeerima infrastruktuuri, võrkudesse ja liinidesse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia ja vesiniku tootmiseks, edastamiseks ja säilitamiseks;

| — | pakkuma kolmandatele riikidele energiapartnerluse raames programme vajalike institutsioonide ja infrastruktuuri loomiseks, samuti kohalike spetsialistide koolitusprogramme ning võrkudele juurdepääsu sisemaise nõudluse rahuldamiseks; |
| --- | --- |

—

pakkuma kolmandatele riikidele energiapartnerluse raames programme vajalike institutsioonide ja infrastruktuuri loomiseks, samuti kohalike spetsialistide koolitusprogramme ning võrkudele juurdepääsu sisemaise nõudluse rahuldamiseks;

| 47. | kutsub liikmesriike üles vastavalt kohalikele või piirkondlikele võimalustele suurendama energialiikide struktuuris tuuleenergia osakaalu – tuuleenergiast on tänu tõhusale edendamisele juba saanud energia tootmise juurdunud viis –, aga ka hüdro- ja maasoojusenergia osakaalu ning kasutama jätkuvalt olemasolevat arengupotentsiaali muuhulgas Euroopa teadusalgatuste abil ja pädevusvõrgustike kaudu toimuva kooskõlastamise teel; |
| --- | --- |

47.

kutsub liikmesriike üles vastavalt kohalikele või piirkondlikele võimalustele suurendama energialiikide struktuuris tuuleenergia osakaalu – tuuleenergiast on tänu tõhusale edendamisele juba saanud energia tootmise juurdunud viis –, aga ka hüdro- ja maasoojusenergia osakaalu ning kasutama jätkuvalt olemasolevat arengupotentsiaali muuhulgas Euroopa teadusalgatuste abil ja pädevusvõrgustike kaudu toimuva kooskõlastamise teel;

| 48. | rõhutab, et säästva biomassi kasutamisel energia tootmiseks on väga suur potentsiaal, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ning nõuab Euroopa strateegiat, mis käsitleb säästva biomassi kasutamist elektri ja gaasi tootmiseks, kütteks ja jahutuseks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et säästva biomassi kasutamisel energia tootmiseks on väga suur potentsiaal, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ning nõuab Euroopa strateegiat, mis käsitleb säästva biomassi kasutamist elektri ja gaasi tootmiseks, kütteks ja jahutuseks;

| 49. | kutsub komisjoni üles esitama põhjalikku analüüsi, mis käsitleb bioenergia eri allikate koguheidet terve olelusringi jooksul, et kindlaks määrata, millist rolli saab jääkidest ja spetsiaalsetest kultuuridest toodetud biomass energiaallikana tulevikus mängida; on arvamusel, et tuleks uurida ka biomassi kütteväärtuse parandamise võimalusi, mida pakuvad sordiaretus või biotehnoloogia rakendamine, vaagides nende võimaluste eeliseid ja puuduseid ning olles tulemuste suhtes avatud; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles esitama põhjalikku analüüsi, mis käsitleb bioenergia eri allikate koguheidet terve olelusringi jooksul, et kindlaks määrata, millist rolli saab jääkidest ja spetsiaalsetest kultuuridest toodetud biomass energiaallikana tulevikus mängida; on arvamusel, et tuleks uurida ka biomassi kütteväärtuse parandamise võimalusi, mida pakuvad sordiaretus või biotehnoloogia rakendamine, vaagides nende võimaluste eeliseid ja puuduseid ning olles tulemuste suhtes avatud;

| 50. | peab soojus- ja elektrienergia koostootmist tõhusaks, ökonoomseks ja keskkonna seisukohalt mõistlikuks valikuks; |
| --- | --- |

50.

peab soojus- ja elektrienergia koostootmist tõhusaks, ökonoomseks ja keskkonna seisukohalt mõistlikuks valikuks;

| 51. | tunnustab liikmesriikide erinevaid lähenemisi tuumaenergiale ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon pööraks ohutuse parandamise eesmärgil erilist tähelepanu radioaktiivsetele jäätmetele ja nende olelusringile tervikuna; |
| --- | --- |

51.

tunnustab liikmesriikide erinevaid lähenemisi tuumaenergiale ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon pööraks ohutuse parandamise eesmärgil erilist tähelepanu radioaktiivsetele jäätmetele ja nende olelusringile tervikuna;

| 52. | peab termotuumasünteesi tehnoloogilise teostatavuse uuringuid rahvusvahelises katsetermotuumareaktoris esimeseks sammuks, et lähemale jõuda selle energialiigi äriotstarbelise kasutuselevõtu eesmärgile, ning rõhutab, et antud eesmärgi saavutamine sõltub suuresti sellest, kas on tagatud uuringute pikaajaline rahastamine; |
| --- | --- |

52.

peab termotuumasünteesi tehnoloogilise teostatavuse uuringuid rahvusvahelises katsetermotuumareaktoris esimeseks sammuks, et lähemale jõuda selle energialiigi äriotstarbelise kasutuselevõtu eesmärgile, ning rõhutab, et antud eesmärgi saavutamine sõltub suuresti sellest, kas on tagatud uuringute pikaajaline rahastamine;

| 53. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja EL toetaksid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamist söe- ja gaasiküttel töötavate elektrijaamade jaoks, luues stiimulid näidisprojektidele ja soodustades teadusuuringuid; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja EL toetaksid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia arendamist söe- ja gaasiküttel töötavate elektrijaamade jaoks, luues stiimulid näidisprojektidele ja soodustades teadusuuringuid;

Biokütused

| 54. | märgib, et teatavad biokütuste tootmisviisid võivad mõjutada toiduainete hindu, põhjustada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja metsade hävitamist, ja märgib samal ajal, et biokütuseid tuleb toota vastutustundlikult ja tõendatult säästva protsessi abil; |
| --- | --- |

54.

märgib, et teatavad biokütuste tootmisviisid võivad mõjutada toiduainete hindu, põhjustada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ja metsade hävitamist, ja märgib samal ajal, et biokütuseid tuleb toota vastutustundlikult ja tõendatult säästva protsessi abil;

| 55. | peab hädavajalikuks kaasata arengumaad biokütuste väljatöötamise ja tootmise pikaajalisse strateegiasse, et uurida biokütuste majanduslikku planeeritavust ja kulutasuvust, tagada toiduainete kättesaadavus ja tootmine, leida vastus küsimusele, kas need on ka keskkonnasäästlikud, hõlmates kõikide asjakohaste kaudsete mõjude hindamist, ning võimaldada sotsiaalset arengut ja püsivat sissetulekute kasvu, samuti tagada, et arengumaadele antakse koolitust, mis on vajalik selleks, et nad suudaksid ELi säästvuse kriteeriume täita; |
| --- | --- |

55.

peab hädavajalikuks kaasata arengumaad biokütuste väljatöötamise ja tootmise pikaajalisse strateegiasse, et uurida biokütuste majanduslikku planeeritavust ja kulutasuvust, tagada toiduainete kättesaadavus ja tootmine, leida vastus küsimusele, kas need on ka keskkonnasäästlikud, hõlmates kõikide asjakohaste kaudsete mõjude hindamist, ning võimaldada sotsiaalset arengut ja püsivat sissetulekute kasvu, samuti tagada, et arengumaadele antakse koolitust, mis on vajalik selleks, et nad suudaksid ELi säästvuse kriteeriume täita;

| 56. | palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada edasiarendatud biokütuste alast teadus- ja arendustegevust, tagada selleks vajalikud rahalised vahendid ning siduda need kindlate arengueesmärkidega; |
| --- | --- |

56.

palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada edasiarendatud biokütuste alast teadus- ja arendustegevust, tagada selleks vajalikud rahalised vahendid ning siduda need kindlate arengueesmärkidega;

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ELis säästvuse kriteeriumide väljatöötamisel saadud kogemust globaalse biokütuste standardi väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ELis säästvuse kriteeriumide väljatöötamisel saadud kogemust globaalse biokütuste standardi väljatöötamiseks;

Energiatõhusus

| 58. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut võtma 2020. aastaks energiatõhususe 20% suurenemise siduv eesmärk ja lisama sellele ettepanekule konkreetsed vähendamise vahe-eesmärgid; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut võtma 2020. aastaks energiatõhususe 20% suurenemise siduv eesmärk ja lisama sellele ettepanekule konkreetsed vähendamise vahe-eesmärgid;

| 59. | nõuab laiaulatuslikku kohalikul tasandil põhinevat kodanikele suunatud teabekampaaniat detsentraliseeritud energiatõhususe suurendamiseks, mille puhul pakutakse maja- ja korteriomanikele termopilte nende omandist koos energiabilanssidega ning tehakse ettepanekuid võimalike kaasajastamismeetmete rahastamiseks mikrokrediidi põhimõttel; |
| --- | --- |

59.

nõuab laiaulatuslikku kohalikul tasandil põhinevat kodanikele suunatud teabekampaaniat detsentraliseeritud energiatõhususe suurendamiseks, mille puhul pakutakse maja- ja korteriomanikele termopilte nende omandist koos energiabilanssidega ning tehakse ettepanekuid võimalike kaasajastamismeetmete rahastamiseks mikrokrediidi põhimõttel;

| 60. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et suurendada teadlikkust info- ja sidetehnoloogiate tähtsusest energiasäästu, säästva arengu ja ELi kodanike elukvaliteedi jaoks; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et suurendada teadlikkust info- ja sidetehnoloogiate tähtsusest energiasäästu, säästva arengu ja ELi kodanike elukvaliteedi jaoks;

| 61. | nõuab koostoime tekitamist kinnisvaraomanike, finantsteenuste osutajate, ehitajate ja teiste kinnisvarasektori osaliste vahel messide, teabepäevade ja seminaride abil; |
| --- | --- |

61.

nõuab koostoime tekitamist kinnisvaraomanike, finantsteenuste osutajate, ehitajate ja teiste kinnisvarasektori osaliste vahel messide, teabepäevade ja seminaride abil;

| 62. | nõuab selget Euroopa tasemel koordineerimist, et laiendada soojuse ja elektri koostootmist ning soojuse, elektri ja jahutusenergia koostootmist ning tööstuskäitistesse integreerimist, et tagada kohalikud ja piirkondlikud lähtepunktid kliimakaitse meetmeteks, suurendades samal ajal energia tarbimise tõhusust; |
| --- | --- |

62.

nõuab selget Euroopa tasemel koordineerimist, et laiendada soojuse ja elektri koostootmist ning soojuse, elektri ja jahutusenergia koostootmist ning tööstuskäitistesse integreerimist, et tagada kohalikud ja piirkondlikud lähtepunktid kliimakaitse meetmeteks, suurendades samal ajal energia tarbimise tõhusust;

| 63. | kutsub majandus- ja rahandusministrite nõukogu üles võtma kasutusele vähendatud käibemaksumäära taastuvenergia ning energiasäästlike kaupade ja teenuste puhul; teeb liikmesriikidele eelkõige ettepaneku luua kaasajastamiseks stiimulid, kasutades selleks kaasajastamistöödele ja nende käigus kasutatud seadmetele madalama käibemaksu kehtestamist, maa- ja omandimaksu suuruse ehitiste energiatõhususega sidumist ning energiasäästlikkuse tunnistuste väljastamise täiemahulist rakendamist ja propageerimist; |
| --- | --- |

63.

kutsub majandus- ja rahandusministrite nõukogu üles võtma kasutusele vähendatud käibemaksumäära taastuvenergia ning energiasäästlike kaupade ja teenuste puhul; teeb liikmesriikidele eelkõige ettepaneku luua kaasajastamiseks stiimulid, kasutades selleks kaasajastamistöödele ja nende käigus kasutatud seadmetele madalama käibemaksu kehtestamist, maa- ja omandimaksu suuruse ehitiste energiatõhususega sidumist ning energiasäästlikkuse tunnistuste väljastamise täiemahulist rakendamist ja propageerimist;

| 64. | teeb ettepaneku vähendada väljaüüritud kinnisvara kaasajastamise stimuleerimiseks üürituludele kehtestatud maksumäärasid vastavalt investeeringutele taastuvenergial põhinevatesse kütte- ja elektrisüsteemidesse ning säästlikkuse suurendamisse; |
| --- | --- |

64.

teeb ettepaneku vähendada väljaüüritud kinnisvara kaasajastamise stimuleerimiseks üürituludele kehtestatud maksumäärasid vastavalt investeeringutele taastuvenergial põhinevatesse kütte- ja elektrisüsteemidesse ning säästlikkuse suurendamisse;

| 65. | märgib, et ehitiste pikka kasutusaega silmas pidades on ülimalt tähtis tagada, et uute hoonete ehitamisel järgitakse võimalikult kõrgeid energiatõhususe standardeid, et olemasolevad hooned renoveeritakse kaasaegsetele standarditele vastavaks ja et kõigis uutes või renoveeritud hoonetes, mis vajavad jahutamist või kütmist, kasutatakse teatud miinimumkoguses taastuvenergiat; |
| --- | --- |

65.

märgib, et ehitiste pikka kasutusaega silmas pidades on ülimalt tähtis tagada, et uute hoonete ehitamisel järgitakse võimalikult kõrgeid energiatõhususe standardeid, et olemasolevad hooned renoveeritakse kaasaegsetele standarditele vastavaks ja et kõigis uutes või renoveeritud hoonetes, mis vajavad jahutamist või kütmist, kasutatakse teatud miinimumkoguses taastuvenergiat;

| 66. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid parandaksid ja laiendaksid energiatõhususe sertifikaatide kasutamist ning ühendaksid soovitused rahaliste stiimulitega; |
| --- | --- |

66.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid parandaksid ja laiendaksid energiatõhususe sertifikaatide kasutamist ning ühendaksid soovitused rahaliste stiimulitega;

| 67. | nõuab uutele ja renoveeritud hoonetele ELi energiatõhususe miinimumstandardeid; palub liikmesriikide asjaomastel kohalikel asutustel ja kutseühendustel viia uusehitiste ja kapitaalremondi puhul sisse energiatõhusust reguleerivate ehitusalaste eeskirjadega energiatõhususe kriteeriumid, suunised ja siseriiklikud õigusaktid või haldusotsused juhtmotiivina arhitektide ja ehitusinseneride jaoks, ja tagada sellega seoses puhas ja tervislik siseõhk; |
| --- | --- |

67.

nõuab uutele ja renoveeritud hoonetele ELi energiatõhususe miinimumstandardeid; palub liikmesriikide asjaomastel kohalikel asutustel ja kutseühendustel viia uusehitiste ja kapitaalremondi puhul sisse energiatõhusust reguleerivate ehitusalaste eeskirjadega energiatõhususe kriteeriumid, suunised ja siseriiklikud õigusaktid või haldusotsused juhtmotiivina arhitektide ja ehitusinseneride jaoks, ja tagada sellega seoses puhas ja tervislik siseõhk;

| 68. | rõhutab vajadust lisada energiatõhususe miinimumkriteeriumid avalike hoonete ja teenuste terviklikku avaliku hanke poliitikasse riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil uuenduslike tehnoloogiate propageerimise ja turulepääsu tagamise vahendina; |
| --- | --- |

68.

rõhutab vajadust lisada energiatõhususe miinimumkriteeriumid avalike hoonete ja teenuste terviklikku avaliku hanke poliitikasse riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil uuenduslike tehnoloogiate propageerimise ja turulepääsu tagamise vahendina;

| 69. | soovib, et Euroopa Liidu institutsioonide süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju ja energia kokkuhoiu võimalusi käsitlevad olemasolevad uurimused avalikustatakse ning tehakse kasutajatele asjakohastel veebisaitidel lihtsalt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

69.

soovib, et Euroopa Liidu institutsioonide süsinikuheitmetega seotud keskkonnamõju ja energia kokkuhoiu võimalusi käsitlevad olemasolevad uurimused avalikustatakse ning tehakse kasutajatele asjakohastel veebisaitidel lihtsalt kättesaadavaks;

| 70. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama valgustehnoloogiate ja tarkade valgusrakenduste alaseid teadus- ja arendustegevust, et oleks võimalik jõulisemalt edendada energiasäästlikuma valgustuse kasutuselevõtmist nii avalikes sise- kui ka välisruumides – rõhuga äärmiselt säästlikel valgusdioodidel; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama valgustehnoloogiate ja tarkade valgusrakenduste alaseid teadus- ja arendustegevust, et oleks võimalik jõulisemalt edendada energiasäästlikuma valgustuse kasutuselevõtmist nii avalikes sise- kui ka välisruumides – rõhuga äärmiselt säästlikel valgusdioodidel;

| 71. | märgib, et suurte kortermajade renoveerimine ja nende energiatõhususe parandamine on kõige lihtsam viis energia kokkuhoiuks ja CO2 heite vähendamiseks, eriti neis riikides, kus sellised hooned moodustavad suurima osa eluasemeturust; kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja suurendama praegust struktuurifondide 2 % piirmäära suurte kortermajade renoveerimise toetamiseks; |
| --- | --- |

71.

märgib, et suurte kortermajade renoveerimine ja nende energiatõhususe parandamine on kõige lihtsam viis energia kokkuhoiuks ja CO2 heite vähendamiseks, eriti neis riikides, kus sellised hooned moodustavad suurima osa eluasemeturust; kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja suurendama praegust struktuurifondide 2 % piirmäära suurte kortermajade renoveerimise toetamiseks;

| 72. | märgib, et pikaajaline eesmärk Euroopa ehitussektoris peaks olema nullilähedane energia kogutarbimine uute elumajade puhul aastaks 2015 ning uute äri- ja avalike hoonete puhul aastaks 2020 ning on seisukohal, et pikemas perspektiivis tuleks selle eesmärgiga hõlmata ka renoveeritud hooned; |
| --- | --- |

72.

märgib, et pikaajaline eesmärk Euroopa ehitussektoris peaks olema nullilähedane energia kogutarbimine uute elumajade puhul aastaks 2015 ning uute äri- ja avalike hoonete puhul aastaks 2020 ning on seisukohal, et pikemas perspektiivis tuleks selle eesmärgiga hõlmata ka renoveeritud hooned;

| 73. | kutsub komisjoni üles kohandama kõikide kasutusvaldkondade elektri- ja elektroonikaseadmetele seatud energiatõhususe nõudeid vähemalt iga viie aasta järel vastavalt turul toimunud arengule, võttes aluseks turule ilmunud parima tehnoloogia, uuendama seadmete olemasolevaid märgistusprogramme või tõhususklasse ja takistama seega valeteabe edastamist tarbijatele; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles kohandama kõikide kasutusvaldkondade elektri- ja elektroonikaseadmetele seatud energiatõhususe nõudeid vähemalt iga viie aasta järel vastavalt turul toimunud arengule, võttes aluseks turule ilmunud parima tehnoloogia, uuendama seadmete olemasolevaid märgistusprogramme või tõhususklasse ja takistama seega valeteabe edastamist tarbijatele;

| 74. | kutsub komisjoni üles kehtestama rangeid ELi eesmärke ja looma integreeritud tööstuspoliitika, eesmärgiga tagada energiatõhusate tehnoloogiate juurdepääs turule ja nende juurutamine, sh ühiste tehnoloogiliste eesmärkide arendamine (näiteks passiivmajad), integreeritud poliitikastrateegiate, näiteks juhtturgude ja roheliste avalike hangete ulatuslikum kasutamine ning toodete omaduste ja miinimumstandardite reguleerimine; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles kehtestama rangeid ELi eesmärke ja looma integreeritud tööstuspoliitika, eesmärgiga tagada energiatõhusate tehnoloogiate juurdepääs turule ja nende juurutamine, sh ühiste tehnoloogiliste eesmärkide arendamine (näiteks passiivmajad), integreeritud poliitikastrateegiate, näiteks juhtturgude ja roheliste avalike hangete ulatuslikum kasutamine ning toodete omaduste ja miinimumstandardite reguleerimine;

| 75. | palub komisjonil järgmise sammuna ökodisaini direktiivi (7) rakendamisel järjekindlalt rakendada kõrgete ooterežiimi kuludega seadmete keeldu, kaaluda seadmete väljalülitusfunktsiooni kohustuslikuks muutmist ja muuta automaatne väljalülitus ning energia säästmise moodused ka suure mootoriga seadmetele ning tööstuslikus kasutuses olevatele aparaatidele ja masinatele kohustuslikuks; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil järgmise sammuna ökodisaini direktiivi (7) rakendamisel järjekindlalt rakendada kõrgete ooterežiimi kuludega seadmete keeldu, kaaluda seadmete väljalülitusfunktsiooni kohustuslikuks muutmist ja muuta automaatne väljalülitus ning energia säästmise moodused ka suure mootoriga seadmetele ning tööstuslikus kasutuses olevatele aparaatidele ja masinatele kohustuslikuks;

| 76. | nõuab tungivalt 2006. aasta nõuete, mis käsitlevad tarkade mõõturite paigaldamist, varajast ja ranget rakendamist, selleks et tõsta tarbijate teadlikkust energia kasutamise suhtes ja aidata energiatarnijatel nõudlust tõhusamalt hallata; |
| --- | --- |

76.

nõuab tungivalt 2006. aasta nõuete, mis käsitlevad tarkade mõõturite paigaldamist, varajast ja ranget rakendamist, selleks et tõsta tarbijate teadlikkust energia kasutamise suhtes ja aidata energiatarnijatel nõudlust tõhusamalt hallata;

Liikuvus ja logistika

| 77. | märgib, et Euroopa majandus- ja sotsiaalmudel põhineb inimeste ja kaupade liikuvuse ja kättesaadavuse tagamisel, kusjuures esikohal on ajaline, mitte ressursside tõhusus, mis seetõttu muudab mõlemast tegurist moodustuva lähenemisviisi tulevikus vajalikuks; |
| --- | --- |

77.

märgib, et Euroopa majandus- ja sotsiaalmudel põhineb inimeste ja kaupade liikuvuse ja kättesaadavuse tagamisel, kusjuures esikohal on ajaline, mitte ressursside tõhusus, mis seetõttu muudab mõlemast tegurist moodustuva lähenemisviisi tulevikus vajalikuks;

| 78. | kutsub Euroopa Investeerimispanka ja selle riskikapitaliga tegelevat tütarettevõtet, Euroopa Investeerimisfondi üles oluliselt suurendama toetust energiatõhususele ja taastuvenergia arendamisele; |
| --- | --- |

78.

kutsub Euroopa Investeerimispanka ja selle riskikapitaliga tegelevat tütarettevõtet, Euroopa Investeerimisfondi üles oluliselt suurendama toetust energiatõhususele ja taastuvenergia arendamisele;

| 79. | tuletab asjaomastele osalistele meelde, et ka transpordisektor peab saavutama ELi kliimaeesmärgid, mille kohaselt tuleb vähendada CO2 heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20% võrra ja rahvusvahelise kokkuleppe korral vähemalt 30% võrra 1990. aastaga võrreldes ja suurendada energiatõhusust samas ajavahemikus 20% võrra; |
| --- | --- |

79.

tuletab asjaomastele osalistele meelde, et ka transpordisektor peab saavutama ELi kliimaeesmärgid, mille kohaselt tuleb vähendada CO2 heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 20% võrra ja rahvusvahelise kokkuleppe korral vähemalt 30% võrra 1990. aastaga võrreldes ja suurendada energiatõhusust samas ajavahemikus 20% võrra;

| 80. | nõuab jätkusuutlikule transpordipoliitikale suunatud ja üksteist täiendavatest meetmetest koosnevat laiaulatuslikku poliitikat, mis hõlmab sõidukitehnoloogia edasiarendamist (ökoloogiliselt tõhus uuendustegevus), alternatiivsete energiaallikate ulatuslikumat kasutamist transpordis, puhaste kütuste jaotusvõrkude loomist, alternatiivsete käitamisvormide suuremat kasutamist, arukat liikluskorraldust, muutusi sõidustiilis ja sõiduautode kasutuses, paremat logistikat, nn rohelisi koridore ning transpordisektori info- ja sidetehnoloogiat, CO2 heite maksustamist ja ühistranspordi kaasajastamist, et saavutada saasteainete nullheite eesmärk, eiramata samas suuremat vajadust liikuvuse järele; juhib tähelepanu sellele, et kõike seda oleks võimalik toetada avalike hangete puhul tehtud selgete valikutega; |
| --- | --- |

80.

nõuab jätkusuutlikule transpordipoliitikale suunatud ja üksteist täiendavatest meetmetest koosnevat laiaulatuslikku poliitikat, mis hõlmab sõidukitehnoloogia edasiarendamist (ökoloogiliselt tõhus uuendustegevus), alternatiivsete energiaallikate ulatuslikumat kasutamist transpordis, puhaste kütuste jaotusvõrkude loomist, alternatiivsete käitamisvormide suuremat kasutamist, arukat liikluskorraldust, muutusi sõidustiilis ja sõiduautode kasutuses, paremat logistikat, nn rohelisi koridore ning transpordisektori info- ja sidetehnoloogiat, CO2 heite maksustamist ja ühistranspordi kaasajastamist, et saavutada saasteainete nullheite eesmärk, eiramata samas suuremat vajadust liikuvuse järele; juhib tähelepanu sellele, et kõike seda oleks võimalik toetada avalike hangete puhul tehtud selgete valikutega;

| 81. | on arvamusel, et „saastaja maksab” põhimõtte kohaldamist tuleb pidada esmatähtsaks, ja nõuab, et kõiki transpordiliike kaasataks ulatuslikult nende väliskulude arvessevõtmisse; juhib tähelepanu asjaolule, et selle eesmärgi saavutamine nõuab asjakohast majanduskeskkonda ja seepärast kutsub liikmesriike üles asjaomaseid makse ja lõive läbi vaatama; |
| --- | --- |

81.

on arvamusel, et „saastaja maksab” põhimõtte kohaldamist tuleb pidada esmatähtsaks, ja nõuab, et kõiki transpordiliike kaasataks ulatuslikult nende väliskulude arvessevõtmisse; juhib tähelepanu asjaolule, et selle eesmärgi saavutamine nõuab asjakohast majanduskeskkonda ja seepärast kutsub liikmesriike üles asjaomaseid makse ja lõive läbi vaatama;

| 82. | tunneb heameelt komisjoni keskkonnahoidliku transpordi loendi üle, milles loetletakse nii kehtivad kui ka tulevased seadusandlikud meetmed, mis on mõeldud transpordisektori jätkusuutliku kasvu jaoks; |
| --- | --- |

82.

tunneb heameelt komisjoni keskkonnahoidliku transpordi loendi üle, milles loetletakse nii kehtivad kui ka tulevased seadusandlikud meetmed, mis on mõeldud transpordisektori jätkusuutliku kasvu jaoks;

| 83. | toonitab, kui olulised on infrastruktuuriprojektid transpordisektorile; nõuab siiski, et tulevikus võetaks plaanimisel, projekteerimisel ja ehitamisel arvesse võimalikku kliimamõju; |
| --- | --- |

83.

toonitab, kui olulised on infrastruktuuriprojektid transpordisektorile; nõuab siiski, et tulevikus võetaks plaanimisel, projekteerimisel ja ehitamisel arvesse võimalikku kliimamõju;

| 84. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama satelliitnavigatsiooni süsteemide potentsiaali transpordisektori energiatõhususe suurendamiseks, parandades liiklusvoogude haldust ja juhtimist, andes reaalajas teavet kaupade ja isikute liikumise kohta ning optimeerides transpordikoridoride ja -liikide valikut; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama satelliitnavigatsiooni süsteemide potentsiaali transpordisektori energiatõhususe suurendamiseks, parandades liiklusvoogude haldust ja juhtimist, andes reaalajas teavet kaupade ja isikute liikumise kohta ning optimeerides transpordikoridoride ja -liikide valikut;

| 85. | peab kahetsusväärseks, et paljudes kohtades on tegeletud ebapiisavalt, liiga hilja või ainult ükshaaval probleemistikuga, mis seondub jalakäijate tsoone, rattateid ja paindlikku ühendust ühistranspordiga hõlmava liiklustõhusa ja keskkonnasõbraliku linnaplaneerimisega; |
| --- | --- |

85.

peab kahetsusväärseks, et paljudes kohtades on tegeletud ebapiisavalt, liiga hilja või ainult ükshaaval probleemistikuga, mis seondub jalakäijate tsoone, rattateid ja paindlikku ühendust ühistranspordiga hõlmava liiklustõhusa ja keskkonnasõbraliku linnaplaneerimisega;

| 86. | kutsub liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi üles:






  — | pakkuma paindlikke ja kooskõlastatud alternatiive sõiduautode kasutamisele ning suurendama liikuvusvõimalusi, näiteks keskuse ja perifeeria olemasolevate ühistranspordivõrkude veel intensiivsema ühendamise ning ühistranspordile tänavaliiklust reguleerivate eeskirjadega linnakeskustes liiklustehnilise eelisõiguse andmise abil, |
| --- | --- | --- |

86.

kutsub liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi üles:

—

pakkuma paindlikke ja kooskõlastatud alternatiive sõiduautode kasutamisele ning suurendama liikuvusvõimalusi, näiteks keskuse ja perifeeria olemasolevate ühistranspordivõrkude veel intensiivsema ühendamise ning ühistranspordile tänavaliiklust reguleerivate eeskirjadega linnakeskustes liiklustehnilise eelisõiguse andmise abil,

| — | laiendama ja parandama oluliselt avalikku teenust, edendades üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordivahenditele hinda kujundavate meetmete ja muude stiimulite abil ning vajalikku infrastruktuuri tehtavate märkimisväärsete investeeringute abil, muutes seeläbi ühistransporti atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

—

laiendama ja parandama oluliselt avalikku teenust, edendades üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordivahenditele hinda kujundavate meetmete ja muude stiimulite abil ning vajalikku infrastruktuuri tehtavate märkimisväärsete investeeringute abil, muutes seeläbi ühistransporti atraktiivsemaks;

ning nõuab vahepealsel perioodil era/individuaaltranspordi ühendamise parandamist reisijate/kaupade integreeritud logistikaga ja ühistranspordisüsteemidega ning on veendunud et investeeringutega raudtee infrastruktuuri peab kaasnema parem raudteeteenus;

| 87. | rõhutab arukate transpordisüsteemide olulisust koosmodaalsuse jaoks ja nende inkorporeerimist ühenduse, liikmesriikide, piirkondliku ja kohaliku transpordipoliitikaga, sest nendega kaasneb transpordisektori suurem ohutus ja keskkonnasõbralikkus; nõuab liikluse juhtimiseks ja ummikute vähendamiseks arukate transpordisüsteemide arendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

87.

rõhutab arukate transpordisüsteemide olulisust koosmodaalsuse jaoks ja nende inkorporeerimist ühenduse, liikmesriikide, piirkondliku ja kohaliku transpordipoliitikaga, sest nendega kaasneb transpordisektori suurem ohutus ja keskkonnasõbralikkus; nõuab liikluse juhtimiseks ja ummikute vähendamiseks arukate transpordisüsteemide arendamist ja kasutamist;

| 88. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tööstussektoriga tihedat koostööd tegema, et luua vajalikud turutingimused arukate transpordisüsteemide transpordikorralduse osaks muutmiseks, eelkõige seoses logistika ja ohutuse juhtimisega (ERTMS, RIS, eCall); |
| --- | --- |

88.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tööstussektoriga tihedat koostööd tegema, et luua vajalikud turutingimused arukate transpordisüsteemide transpordikorralduse osaks muutmiseks, eelkõige seoses logistika ja ohutuse juhtimisega (ERTMS, RIS, eCall);

| 89. | kutsub liikmesriike üles edendama transpordiviiside koosmodaalsust, võttes olemasolevaid näiteid järgides kasutusele ülekantavad numbrimärgid, muutes kodanikele atraktiivsemaks kasutada raudteed pikkadeks reisideks ning kasutada lähte- ja sihtkohas energiasäästlikke kohalikke autosid; |
| --- | --- |

89.

kutsub liikmesriike üles edendama transpordiviiside koosmodaalsust, võttes olemasolevaid näiteid järgides kasutusele ülekantavad numbrimärgid, muutes kodanikele atraktiivsemaks kasutada raudteed pikkadeks reisideks ning kasutada lähte- ja sihtkohas energiasäästlikke kohalikke autosid;

| 90. | tervitab otsust kehtestada hiljuti vastu võetud õigusaktiga autode CO2 heitkoguste eesmärkide kohta pikaajaliseks heitkoguste eesmärgiks 2020. aastaks 95 g CO2/km; |
| --- | --- |

90.

tervitab otsust kehtestada hiljuti vastu võetud õigusaktiga autode CO2 heitkoguste eesmärkide kohta pikaajaliseks heitkoguste eesmärgiks 2020. aastaks 95 g CO2/km;

| 91. | rõhutab raudteeveo potentsiaali väikese CO2 heitega energiatõhusa transpordiliigina nii pikkadel liinidel toimuva kaubaveo kui ka lühikese ja keskmise pikkusega liinidel toimuva piirkondliku liikluse ning tööle ja tagasi sõitmise puhul ning palub neid prioriteete kajastada piirkondlike ja ühtekuuluvusfondide toetuskriteeriumides; |
| --- | --- |

91.

rõhutab raudteeveo potentsiaali väikese CO2 heitega energiatõhusa transpordiliigina nii pikkadel liinidel toimuva kaubaveo kui ka lühikese ja keskmise pikkusega liinidel toimuva piirkondliku liikluse ning tööle ja tagasi sõitmise puhul ning palub neid prioriteete kajastada piirkondlike ja ühtekuuluvusfondide toetuskriteeriumides;

| 92. | väljendab heameelt üleeuroopaliste transpordivõrgustike (TEN-T) ehitamise ja laiendamise üle ELis ja laiendamise üle naaberriikidesse ning kutsub liikmesriike üles lõpetama esmatähtsaid projekte, eriti neist kõige kliimasõbralikumaid, võimalikult kiiresti, sest need on kaubaveologistika ja Euroopa jätkusuutliku transpordipoliitika seisukohalt eluliselt tähtsad; |
| --- | --- |

92.

väljendab heameelt üleeuroopaliste transpordivõrgustike (TEN-T) ehitamise ja laiendamise üle ELis ja laiendamise üle naaberriikidesse ning kutsub liikmesriike üles lõpetama esmatähtsaid projekte, eriti neist kõige kliimasõbralikumaid, võimalikult kiiresti, sest need on kaubaveologistika ja Euroopa jätkusuutliku transpordipoliitika seisukohalt eluliselt tähtsad;

| 93. | rõhutab sisemaa veeteede tähtsat rolli kaupade veos; rõhutab selle sektori keskkonnasõbralikku iseloomu ja asjaolu, et sektoris on palju vaba veovõimsust; |
| --- | --- |

93.

rõhutab sisemaa veeteede tähtsat rolli kaupade veos; rõhutab selle sektori keskkonnasõbralikku iseloomu ja asjaolu, et sektoris on palju vaba veovõimsust;

| 94. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata ulatuslikule huvile transpordisektoris tervikuna suure osa kaubavedude raudteele ja sisemaa veeteedele ümbersuunamise järele on viimasel aastakümnel vähenenud investeeringud raudtee laiendamisse; |
| --- | --- |

94.

peab kahetsusväärseks, et vaatamata ulatuslikule huvile transpordisektoris tervikuna suure osa kaubavedude raudteele ja sisemaa veeteedele ümbersuunamise järele on viimasel aastakümnel vähenenud investeeringud raudtee laiendamisse;

| 95. | toetab komisjoni kava märgistada koos liikmesriikidega erilised meremagistraalid ja paneb suuri lootusi seoses tulevase Euroopa piirideta meretranspordi ala võimega edendada Euroopas meretransporti ja selle tõhusust; |
| --- | --- |

95.

toetab komisjoni kava märgistada koos liikmesriikidega erilised meremagistraalid ja paneb suuri lootusi seoses tulevase Euroopa piirideta meretranspordi ala võimega edendada Euroopas meretransporti ja selle tõhusust;

| 96. | toetab komisjoni ettepanekut koguda sadamamakse ja kaitasusid laevade heitkoguste põhjal ning tagada sadamas seisvate laevade elektriga varustamine maalt, mitte laevageneraatorite abil; |
| --- | --- |

96.

toetab komisjoni ettepanekut koguda sadamamakse ja kaitasusid laevade heitkoguste põhjal ning tagada sadamas seisvate laevade elektriga varustamine maalt, mitte laevageneraatorite abil;

| 97. | on seisukohal, et laevatehased ja laevakäitajad peaksid rohkem tegelema tõhususe suurendamiseks mõeldud uute tehnoloogiatega, nagu purjede kasutamine, tiiburid, heitsoojuse kasutamine elektri tootmiseks, tõhusamad mootorid, laeva kere ja tüüri parem kujundamine, täpsemad ilmaprognoosid laeva kursi korrigeerimiseks ja võimalus säästa laeva kere värvimisega kütust; |
| --- | --- |

97.

on seisukohal, et laevatehased ja laevakäitajad peaksid rohkem tegelema tõhususe suurendamiseks mõeldud uute tehnoloogiatega, nagu purjede kasutamine, tiiburid, heitsoojuse kasutamine elektri tootmiseks, tõhusamad mootorid, laeva kere ja tüüri parem kujundamine, täpsemad ilmaprognoosid laeva kursi korrigeerimiseks ja võimalus säästa laeva kere värvimisega kütust;

| 98. | kutsub Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni üles sätestama mereveonduse sektorisisest heidete vähendamise eesmärki ja määrama kindlaks miinimumstandardid nende kaasaegsete tehnoloogiate kasutamiseks laevaehituses; |
| --- | --- |

98.

kutsub Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni üles sätestama mereveonduse sektorisisest heidete vähendamise eesmärki ja määrama kindlaks miinimumstandardid nende kaasaegsete tehnoloogiate kasutamiseks laevaehituses;

| 99. | on seisukohal et lennundussektor vajab kompleksset lähenemisviisi, mis seob kogu maailma lennukitööstuse, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad ühiselt eesmärgiga vähendada heiteid nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 1. jaanuariks 2013; on seisukohal, et kompleksne lähenemisviis peaks hõlmama teadusuuringuid ja tehnoloogiat, talitluslikke parandusi ja ülemaailmset heitkogustega kauplemise süsteemi, mis peaks põhinema ELi heitkogustega kauplemise süsteemil lennunduse jaoks; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal et lennundussektor vajab kompleksset lähenemisviisi, mis seob kogu maailma lennukitööstuse, lennuettevõtjad ja lennujaama käitajad ühiselt eesmärgiga vähendada heiteid nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 1. jaanuariks 2013; on seisukohal, et kompleksne lähenemisviis peaks hõlmama teadusuuringuid ja tehnoloogiat, talitluslikke parandusi ja ülemaailmset heitkogustega kauplemise süsteemi, mis peaks põhinema ELi heitkogustega kauplemise süsteemil lennunduse jaoks;

| 100. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid ja laiendaksid nii Euroopa ühtset õhuruumi kui ka SESARi projekte nii tõhusalt kui võimalik enne heitkogustega kauplemise süsteemi töö algust lennundussektori jaoks, et muuta esmatähtsaks funktsionaalsete ja paindlike õhuruumiosade loomine ning õhuruumi paindlik kasutamine, eesmärgiga kasutada ära kohe kättesaadavad heite vähendamise võimalused ning vähendada lennukite kütusevajadust kuni 12%; |
| --- | --- |

100.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid ja laiendaksid nii Euroopa ühtset õhuruumi kui ka SESARi projekte nii tõhusalt kui võimalik enne heitkogustega kauplemise süsteemi töö algust lennundussektori jaoks, et muuta esmatähtsaks funktsionaalsete ja paindlike õhuruumiosade loomine ning õhuruumi paindlik kasutamine, eesmärgiga kasutada ära kohe kättesaadavad heite vähendamise võimalused ning vähendada lennukite kütusevajadust kuni 12%;

| 101. | kutsub ELi ja liikmesriike üles andma kogu vajalik toetus uurimis- ja arendustegevusele, mis on suunatud keskkonnasõbralikele läbimurdetehnoloogiatele transpordi vallas, näiteks vesinik, elekter, kütuseelemendid, hübriidid või progressiivsed biokütused, veojõusüsteemide ja alternatiivsete materjalide, uute tehnoloogiate ning IT-lahenduste jaoks, mis vähendaksid sõidukite kaalu ja suurendaksid nende tõhusust; |
| --- | --- |

101.

kutsub ELi ja liikmesriike üles andma kogu vajalik toetus uurimis- ja arendustegevusele, mis on suunatud keskkonnasõbralikele läbimurdetehnoloogiatele transpordi vallas, näiteks vesinik, elekter, kütuseelemendid, hübriidid või progressiivsed biokütused, veojõusüsteemide ja alternatiivsete materjalide, uute tehnoloogiate ning IT-lahenduste jaoks, mis vähendaksid sõidukite kaalu ja suurendaksid nende tõhusust;

| 102. | kutsub transpordisektori käitamisseadmete ja mootorite tootjaid üles töötama ühiselt vastavalt Euro 6 normatiividele ja neist paremini oma masinate tõhususe jätkuva suurendamise nimel, määrama sektorisiseselt kindlaks eesmärgid tõhususe ulatuslikuks suurendamiseks ning jätkama alternatiivkütuste kasutamise uurimist, et aidata kaasa sektori jätkusuutlikumale kasvule; |
| --- | --- |

102.

kutsub transpordisektori käitamisseadmete ja mootorite tootjaid üles töötama ühiselt vastavalt Euro 6 normatiividele ja neist paremini oma masinate tõhususe jätkuva suurendamise nimel, määrama sektorisiseselt kindlaks eesmärgid tõhususe ulatuslikuks suurendamiseks ning jätkama alternatiivkütuste kasutamise uurimist, et aidata kaasa sektori jätkusuutlikumale kasvule;

| 103. | kutsub autotootjaid üles liikuma oma toodangus väiksemate, kergemate, tõhusamate mudelite poole, võimaldamaks üksikisikute liikuvust kliimamuutustest ja piiratud naftavarudest tulenevate piirangute tingimustes; |
| --- | --- |

103.

kutsub autotootjaid üles liikuma oma toodangus väiksemate, kergemate, tõhusamate mudelite poole, võimaldamaks üksikisikute liikuvust kliimamuutustest ja piiratud naftavarudest tulenevate piirangute tingimustes;

| 104. | kutsub kaitsetööstust üles samuti tegelema oma mootorite ja käitamisseadmete tõhususe parandamisega ning uurima alternatiivkütuste kasutamise võimalusi; |
| --- | --- |

104.

kutsub kaitsetööstust üles samuti tegelema oma mootorite ja käitamisseadmete tõhususe parandamisega ning uurima alternatiivkütuste kasutamise võimalusi;

| 105. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles võtma vastu taastuvenergiaallikatele rajanev vesinikule keskenduv toetusraamistik, et tagada vesinikusõidukite tootmise kiirendamine; on seisukohal, et raamistik peaks käsitlema lõpptarbijale mõeldud vesinikurakenduste toetamist ELi eelarvest, liikmesriikide poolset toetust vesinikurakenduste juurutamisele rahaliste meetmete, näiteks maksusoodustuste abil, ja esialgse turu loomist heitevabade sõidukite hangetega riiklikele teenistustele; |
| --- | --- |

105.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles võtma vastu taastuvenergiaallikatele rajanev vesinikule keskenduv toetusraamistik, et tagada vesinikusõidukite tootmise kiirendamine; on seisukohal, et raamistik peaks käsitlema lõpptarbijale mõeldud vesinikurakenduste toetamist ELi eelarvest, liikmesriikide poolset toetust vesinikurakenduste juurutamisele rahaliste meetmete, näiteks maksusoodustuste abil, ja esialgse turu loomist heitevabade sõidukite hangetega riiklikele teenistustele;

| 106. | kutsub komisjoni üles koostama 2010. aastaks aruannet veel eksisteerivate kabotaaži piirangute ja teiste tegurite kohta Euroopa Liidus, mis põhjustavad siseturul tühisõite ja tõhususe kadu; usub, et tõhus ja tulemuslik kaubalogistika ELi transpordisüsteemi lahutamatu osana on võtmetähtsusega, et tagada Euroopas säästev liikuvus, majanduslik tõhusus ja konkurentsivõime, energiaressursside optimaalne kasutus, töökohtade loomine, keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutustega; |
| --- | --- |

106.

kutsub komisjoni üles koostama 2010. aastaks aruannet veel eksisteerivate kabotaaži piirangute ja teiste tegurite kohta Euroopa Liidus, mis põhjustavad siseturul tühisõite ja tõhususe kadu; usub, et tõhus ja tulemuslik kaubalogistika ELi transpordisüsteemi lahutamatu osana on võtmetähtsusega, et tagada Euroopas säästev liikuvus, majanduslik tõhusus ja konkurentsivõime, energiaressursside optimaalne kasutus, töökohtade loomine, keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutustega;

Turism ja kultuuripärand

| 107. | väljendab muret, et Euroopa kultuuripärandit ja kultuurmaastikke ohustavad ekstreemsed ilmastikuolud ja pikaajaline kliimamuutus, ning kutsub liikmesriike üles koostama ühtset, Euroopa tasandil kooskõlastatud nimekirja Euroopa kultuuripärandiga seotud paikadest, mida ohustavad kliimamuutused; |
| --- | --- |

107.

väljendab muret, et Euroopa kultuuripärandit ja kultuurmaastikke ohustavad ekstreemsed ilmastikuolud ja pikaajaline kliimamuutus, ning kutsub liikmesriike üles koostama ühtset, Euroopa tasandil kooskõlastatud nimekirja Euroopa kultuuripärandiga seotud paikadest, mida ohustavad kliimamuutused;

| 108. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondi üles võtma kliima suhtes tundlikes ja hooajaturismile spetsialiseerunud turismipiirkondades, kus turismile tegelikku alternatiivi ei eksisteeri, ulatuslikke kohanemis- ja ennetusmeetmeid, nagu veega varustatuse tagamine, kaitse metsapõlengute eest, ettevaatusabinõud liustike sulamise puhul ja rannikualade kaitse tõhustamine, et võtta arvesse turismi ning töökohtade ja sissetulekute jaoks vajaliku infrastruktuuri majanduslikku tähtsust ning võidelda märkimisväärse majandusliku kahjuga väärtusahela jooksul; |
| --- | --- |

108.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondi üles võtma kliima suhtes tundlikes ja hooajaturismile spetsialiseerunud turismipiirkondades, kus turismile tegelikku alternatiivi ei eksisteeri, ulatuslikke kohanemis- ja ennetusmeetmeid, nagu veega varustatuse tagamine, kaitse metsapõlengute eest, ettevaatusabinõud liustike sulamise puhul ja rannikualade kaitse tõhustamine, et võtta arvesse turismi ning töökohtade ja sissetulekute jaoks vajaliku infrastruktuuri majanduslikku tähtsust ning võidelda märkimisväärse majandusliku kahjuga väärtusahela jooksul;

| 109. | on arvamusel, et turismisektori edasine laiendamine mõningates piirkondades on ainult siis majanduslikult mõttekas ja ökoloogiliselt õigustatud, kui kohaliku arengu puhul võetakse arvesse kliimamuutuse eeldatavaid tagajärgi, näiteks suurenevat vee- ja lumepuudust või liustike kadumist; |
| --- | --- |

109.

on arvamusel, et turismisektori edasine laiendamine mõningates piirkondades on ainult siis majanduslikult mõttekas ja ökoloogiliselt õigustatud, kui kohaliku arengu puhul võetakse arvesse kliimamuutuse eeldatavaid tagajärgi, näiteks suurenevat vee- ja lumepuudust või liustike kadumist;

| 110. | kutsub turismisektorit üles töötama koos kohalike asutuste ja ettevõtjate ühendustega välja ühtseid strateegiaid, et saavutada sektori heite vähendamine ja tõhususe suurenemine eelkõige transpordi ja majutuse valdkondades ning kavandada ökoturismi edendamise meetmeid, sealhulgas sotsiaalse turismi, sporditurismi või kultuuriturismi ning esmaklassiliste turismi sihtkohtade arendamist, mis austavad ja kaitsevad keskkonda; |
| --- | --- |

110.

kutsub turismisektorit üles töötama koos kohalike asutuste ja ettevõtjate ühendustega välja ühtseid strateegiaid, et saavutada sektori heite vähendamine ja tõhususe suurenemine eelkõige transpordi ja majutuse valdkondades ning kavandada ökoturismi edendamise meetmeid, sealhulgas sotsiaalse turismi, sporditurismi või kultuuriturismi ning esmaklassiliste turismi sihtkohtade arendamist, mis austavad ja kaitsevad keskkonda;

Tööstusheide

| 111. | nõuab, et ettevõtete aruandlusstandarditesse lisataks ka töökohtade kliimamuutuse alane audit, et suurendada keskkonnahoidliku poliitika ja heite vähendamise seire läbipaistvust; |
| --- | --- |

111.

nõuab, et ettevõtete aruandlusstandarditesse lisataks ka töökohtade kliimamuutuse alane audit, et suurendada keskkonnahoidliku poliitika ja heite vähendamise seire läbipaistvust;

| 112. | nõuab, et kõik äri- ja mitteärilised üksused esitaksid igal aastal avalikustatud aruande toodetud kasvuhoonegaaside heitkoguste, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetud meetmete, töötajate ümberõppe meetmete (tegevuse lõpetamisel tõendatud süsinikulekke tõttu) ja heitkogustega kauplemise süsteemi tehingutest saadud tulude kohta; palub komisjonil neid meetmeid jälgida ja esitada parlamendile aruanne tööstussektorite edusammude kohta heite vähendamisel; |
| --- | --- |

112.

nõuab, et kõik äri- ja mitteärilised üksused esitaksid igal aastal avalikustatud aruande toodetud kasvuhoonegaaside heitkoguste, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetud meetmete, töötajate ümberõppe meetmete (tegevuse lõpetamisel tõendatud süsinikulekke tõttu) ja heitkogustega kauplemise süsteemi tehingutest saadud tulude kohta; palub komisjonil neid meetmeid jälgida ja esitada parlamendile aruanne tööstussektorite edusammude kohta heite vähendamisel;

Põllumajandus ja loomakasvatus

| 113. | kutsub komisjoni üles tulemuste suhtes avatult kaaluma põllumajandussektori sõnaselget kaasamist ELi tulevasse integreeritud kliimaalasesse poliitikasse ja põllumajandussektorist pärinevate kasvuhoonegaaside, sealhulgas metaani ja dilämmastikoksiidi heite vähendamise eesmärkide väljatöötamisse, kasutades olemasolevat potentsiaali täiel määral ära; |
| --- | --- |

113.

kutsub komisjoni üles tulemuste suhtes avatult kaaluma põllumajandussektori sõnaselget kaasamist ELi tulevasse integreeritud kliimaalasesse poliitikasse ja põllumajandussektorist pärinevate kasvuhoonegaaside, sealhulgas metaani ja dilämmastikoksiidi heite vähendamise eesmärkide väljatöötamisse, kasutades olemasolevat potentsiaali täiel määral ära;

| 114. | juhib tähelepanu asjaolule, et maa optimaalne hooldamine suurendab mulla huumusesisaldust ja haritav maa võib parema harimise ning mustkesa vältimise korral säilitada märgatavalt rohkem süsinikku; |
| --- | --- |

114.

juhib tähelepanu asjaolule, et maa optimaalne hooldamine suurendab mulla huumusesisaldust ja haritav maa võib parema harimise ning mustkesa vältimise korral säilitada märgatavalt rohkem süsinikku;

| 115. | on seisukohal, et mineraalväetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine võib oluliselt kaasa aidata dilämmastikoksiidi heite vähendamisele; nõuab sellega seoses mineraalväetiste asemel orgaanilise massiga väetamise suurendamist; |
| --- | --- |

115.

on seisukohal, et mineraalväetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine võib oluliselt kaasa aidata dilämmastikoksiidi heite vähendamisele; nõuab sellega seoses mineraalväetiste asemel orgaanilise massiga väetamise suurendamist;

| 116. | nõuab majandusanalüüside tegemist teatud piirkondlike viljelusviiside tasuvuse kohta muutunud kliimatingimustes, et teha kindlaks võimalused muudatustega kohanemiseks ja kergendada ümberorienteerumist teistele kultuurtaimedele; |
| --- | --- |

116.

nõuab majandusanalüüside tegemist teatud piirkondlike viljelusviiside tasuvuse kohta muutunud kliimatingimustes, et teha kindlaks võimalused muudatustega kohanemiseks ja kergendada ümberorienteerumist teistele kultuurtaimedele;

| 117. | on seisukohal, et põllumajandustava peab arvestama kliimamuutusega ning nõuab uute ja keskkonnasõbralikumate kasvatus- ja põllumajandusettevõtte haldamise meetodite uurimis- ja arendustegevuse rahastamist; samuti nõuab uurimistegevust uute tehnoloogiate, seemne- ja taimekasvatusega tegeleva biotehnoloogia, rohelise geenitehnoloogia ja taimekaitse valdkondades ning nõuab põllumajandusliku kliimakaitsepoliitika rakendamist, mis hõlmab seminare, haridusprogramme, katseprojekte ning uut maa- ja veemajanduse oskusteavet põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

117.

on seisukohal, et põllumajandustava peab arvestama kliimamuutusega ning nõuab uute ja keskkonnasõbralikumate kasvatus- ja põllumajandusettevõtte haldamise meetodite uurimis- ja arendustegevuse rahastamist; samuti nõuab uurimistegevust uute tehnoloogiate, seemne- ja taimekasvatusega tegeleva biotehnoloogia, rohelise geenitehnoloogia ja taimekaitse valdkondades ning nõuab põllumajandusliku kliimakaitsepoliitika rakendamist, mis hõlmab seminare, haridusprogramme, katseprojekte ning uut maa- ja veemajanduse oskusteavet põllumajandustootjatele;

| 118. | tunnistab, et teravilja ja soja kasvatamine loomasöödaks tekitab olulisel määral kasvuhoonegaaside heidet; tuletab meelde ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2006. aasta novembri aruannet „Loomakasvatuse pikk vari”, mille kohaselt tekitab loomakasvatussektor hinnanguliselt 18 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest; |
| --- | --- |

118.

tunnistab, et teravilja ja soja kasvatamine loomasöödaks tekitab olulisel määral kasvuhoonegaaside heidet; tuletab meelde ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2006. aasta novembri aruannet „Loomakasvatuse pikk vari”, mille kohaselt tekitab loomakasvatussektor hinnanguliselt 18 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest;

| 119. | nõuab piima- ja lihatööstuses antava sööda ülevaatamist ja vajaduse korral parandamist, et vähendada mäletsejaliste vatsas tekkiva metaani hulka; nõuab, et sööda ja aretusega seotud mis tahes meetmete puhul loomakasvatussektoris arvestataks loomade tervisele ja heaolule avalduva mõju hindamist ning et kõnealuseid meetmeid ei võetaks, kui need võivad avaldada kahjulikku mõju asjaomastele loomadele; |
| --- | --- |

119.

nõuab piima- ja lihatööstuses antava sööda ülevaatamist ja vajaduse korral parandamist, et vähendada mäletsejaliste vatsas tekkiva metaani hulka; nõuab, et sööda ja aretusega seotud mis tahes meetmete puhul loomakasvatussektoris arvestataks loomade tervisele ja heaolule avalduva mõju hindamist ning et kõnealuseid meetmeid ei võetaks, kui need võivad avaldada kahjulikku mõju asjaomastele loomadele;

| 120. | tunnistab, et biogaasitehaste laiendamine sõnnikust energia tootmiseks aitab nii majanduslikult kui ökoloogiliselt kaasa karjakasvatusest pärineva metaani heite vähendamisele; |
| --- | --- |

120.

tunnistab, et biogaasitehaste laiendamine sõnnikust energia tootmiseks aitab nii majanduslikult kui ökoloogiliselt kaasa karjakasvatusest pärineva metaani heite vähendamisele;

Metsad

| 121. | on seisukohal, et ELi tulevase kliimapoliitika eesmärk peab olema nii troopiliste vihmametsade ja veel kasvavate okasmetsade säilitamine kui ka Euroopa metsade hooldus ja taasmetsastamine; juhib tähelepanu asjaolule, et kaitsvad metsavööndid suurte linnade ja tööstuskeskuste ümber võivad mängida olulist rolli; |
| --- | --- |

121.

on seisukohal, et ELi tulevase kliimapoliitika eesmärk peab olema nii troopiliste vihmametsade ja veel kasvavate okasmetsade säilitamine kui ka Euroopa metsade hooldus ja taasmetsastamine; juhib tähelepanu asjaolule, et kaitsvad metsavööndid suurte linnade ja tööstuskeskuste ümber võivad mängida olulist rolli;

| 122. | on seisukohal, et metsade säilitamisest tuleneva tegeliku heite vähendamise eest tuleks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni abil luua püsiv kompenseerimise süsteem ning nõuab selget majanduslikku stiimulit ürgmetsade ja suurte metsaalade säilitamiseks, kasutades neid säästvalt, mille puhul saab metsa kasutusväärtust palju täpsemalt hinnata metsa poolt pakutavate „ökoteenuste” ja sotsiaalsete funktsioonide põhjal; |
| --- | --- |

122.

on seisukohal, et metsade säilitamisest tuleneva tegeliku heite vähendamise eest tuleks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni abil luua püsiv kompenseerimise süsteem ning nõuab selget majanduslikku stiimulit ürgmetsade ja suurte metsaalade säilitamiseks, kasutades neid säästvalt, mille puhul saab metsa kasutusväärtust palju täpsemalt hinnata metsa poolt pakutavate „ökoteenuste” ja sotsiaalsete funktsioonide põhjal;

| 123. | nõuab, et suuri looduslikke metsaalasid veel omavatele riikidele loodaks ülemaailmse CO2 turu raames majanduslikud stiimulid oma metsade säilitamiseks, tunnustades hoolikalt säilitatud metsades igal aastal ladestuva süsiniku koguseid; teeb ettepaneku kaaluda küsimust, kas ainult troopilistele vihmametsadele keskendumine on sellisel juhul mõttekas; |
| --- | --- |

123.

nõuab, et suuri looduslikke metsaalasid veel omavatele riikidele loodaks ülemaailmse CO2 turu raames majanduslikud stiimulid oma metsade säilitamiseks, tunnustades hoolikalt säilitatud metsades igal aastal ladestuva süsiniku koguseid; teeb ettepaneku kaaluda küsimust, kas ainult troopilistele vihmametsadele keskendumine on sellisel juhul mõttekas;

| 124. | palub, et EL rajaks koostöös rahvusvahelise kogukonnaga õhust vaatlusega ja satelliidipõhised seiresüsteemid ning vajaliku infrastruktuuri eelkõige troopiliste vihmametsade pikaajalise säilimise tagamiseks; nõuab seiresüsteemide ehitamiseks globaalse fondi asutamist Maailmapanga egiidi all; |
| --- | --- |

124.

palub, et EL rajaks koostöös rahvusvahelise kogukonnaga õhust vaatlusega ja satelliidipõhised seiresüsteemid ning vajaliku infrastruktuuri eelkõige troopiliste vihmametsade pikaajalise säilimise tagamiseks; nõuab seiresüsteemide ehitamiseks globaalse fondi asutamist Maailmapanga egiidi all;

| 125. | peab metsade kaitseks mõeldud ülemaailmsete järelevalvesüsteemide edu vaid siis tagatuks, kui paralleelselt luuakse ja suudetakse püsivalt säilitada vajalikud institutsioonilised eeldused ning haldusasutused koos kvalifitseeritud personaliga; |
| --- | --- |

125.

peab metsade kaitseks mõeldud ülemaailmsete järelevalvesüsteemide edu vaid siis tagatuks, kui paralleelselt luuakse ja suudetakse püsivalt säilitada vajalikud institutsioonilised eeldused ning haldusasutused koos kvalifitseeritud personaliga;

| 126. | viitab sellega seoses ka vajadusele seireprogrammide järele, mille abil saaks Euroopa metsades varakult võimaliku kahjurite leviku kindlaks teha ning teadusliku riskimodelleerimise järele seoses kuumalainetele, metsatulekahjudele ja põuale vastuvõtlike metsaaladega, mille abil oleks võimalik alustada vastumeetmetega metsade kaitseks; |
| --- | --- |

126.

viitab sellega seoses ka vajadusele seireprogrammide järele, mille abil saaks Euroopa metsades varakult võimaliku kahjurite leviku kindlaks teha ning teadusliku riskimodelleerimise järele seoses kuumalainetele, metsatulekahjudele ja põuale vastuvõtlike metsaaladega, mille abil oleks võimalik alustada vastumeetmetega metsade kaitseks;

| 127. | on seisukohal, et liikmesriikide riiklikud metsainventarid on oluline teabeallikas Euroopa metsade üldise olukorra ja nende kui CO2 neeldajate tähtsuse analüüsimisel; kutsub komisjoni üles mitte üksnes kiirendama kogutud andmete koostamist ja hindamist liikmesriikide poolt, vaid kasutama ära ka liikmesriikides olemasolevaid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

127.

on seisukohal, et liikmesriikide riiklikud metsainventarid on oluline teabeallikas Euroopa metsade üldise olukorra ja nende kui CO2 neeldajate tähtsuse analüüsimisel; kutsub komisjoni üles mitte üksnes kiirendama kogutud andmete koostamist ja hindamist liikmesriikide poolt, vaid kasutama ära ka liikmesriikides olemasolevaid parimaid tavasid;

| 128. | märgib et, olelusringi omadusi arvestades võib puit olla ehituses põhimõtteliselt „rohelisem” valik kui teras ja betoon, sest ta seob süsinikdioksiidi ja nõuab tootmiseks palju vähem energiat kui muud ehitusmaterjalid ning tema kõrvalsaadusi saab kasutada taastuvenergia tootmiseks; on siiski teadlik, et selleks peab kasutatav puit olema raiutud säästval viisil, mis praegu tihti nii ei ole; kutsub ELi seetõttu üles võtma kiiresti vastu õigusaktid, millega minimeerida ebaseaduslikult ja mittesäästvalt raiutud puidu ELi turule toomise risk; |
| --- | --- |

128.

märgib et, olelusringi omadusi arvestades võib puit olla ehituses põhimõtteliselt „rohelisem” valik kui teras ja betoon, sest ta seob süsinikdioksiidi ja nõuab tootmiseks palju vähem energiat kui muud ehitusmaterjalid ning tema kõrvalsaadusi saab kasutada taastuvenergia tootmiseks; on siiski teadlik, et selleks peab kasutatav puit olema raiutud säästval viisil, mis praegu tihti nii ei ole; kutsub ELi seetõttu üles võtma kiiresti vastu õigusaktid, millega minimeerida ebaseaduslikult ja mittesäästvalt raiutud puidu ELi turule toomise risk;

| 129. | rõhutab metsade paljusid erinevaid kasutusvõimalusi ja mitmesugust kasu neist; kutsub ELi üles määratlema biomassi säästva kasutamise kriteeriume; |
| --- | --- |

129.

rõhutab metsade paljusid erinevaid kasutusvõimalusi ja mitmesugust kasu neist; kutsub ELi üles määratlema biomassi säästva kasutamise kriteeriume;

| 130. | rõhutab, et ELis tuleks rakendada säästvat metsamajandamist, millel on väga ulatuslikud sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased eesmärgid; märgib, et säästva metsamajandamise eesmärk on pikemas perspektiivis metsa süsinikuvaru suurendamine; märgib lisaks, et noored, kasvavad ja hästi majandatud metsad on head süsiniku neeldajad, ning on seetõttu seisukohal, et kui mets maha raiutakse, tuleks maharaiutud puude asemele istutada uued; on seisukohal, et samal ajal tuleks kaitsta vanu metsi, sest nad mängiva eluliselt tähtsat rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel; |
| --- | --- |

130.

rõhutab, et ELis tuleks rakendada säästvat metsamajandamist, millel on väga ulatuslikud sotsiaalsed, majanduslikud ja keskkonnaalased eesmärgid; märgib, et säästva metsamajandamise eesmärk on pikemas perspektiivis metsa süsinikuvaru suurendamine; märgib lisaks, et noored, kasvavad ja hästi majandatud metsad on head süsiniku neeldajad, ning on seetõttu seisukohal, et kui mets maha raiutakse, tuleks maharaiutud puude asemele istutada uued; on seisukohal, et samal ajal tuleks kaitsta vanu metsi, sest nad mängiva eluliselt tähtsat rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel;

Mullakaitse

| 131. | soovitab suurendada mullaalaseid teadusuuringuid ja mulla seisukorra seiret, et õigeaegselt tõkestada erosiooni, kasutatavate põllumajandusmaade ja bioloogilise mitmekesisuse kaotust; |
| --- | --- |

131.

soovitab suurendada mullaalaseid teadusuuringuid ja mulla seisukorra seiret, et õigeaegselt tõkestada erosiooni, kasutatavate põllumajandusmaade ja bioloogilise mitmekesisuse kaotust;

| 132. | kutsub nõukogu üles võtma vastu oma ühist seisukohta, arvestades Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (8) (mullakaitse raamdirektiiv), et luua tõeline ühenduse õigusakt, mille abil võidelda metsade hävitamise, erosiooni ja kõrbestumise vastu; |
| --- | --- |

132.

kutsub nõukogu üles võtma vastu oma ühist seisukohta, arvestades Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (8) (mullakaitse raamdirektiiv), et luua tõeline ühenduse õigusakt, mille abil võidelda metsade hävitamise, erosiooni ja kõrbestumise vastu;

| 133. | kutsub liikmesriike üles kehtestama mullakaitse poliitikat sobivate maaharimismeetodite abil, mis võtaksid arvesse orgaaniliste ainete olulisust mullas mullaviljakuse, veemahutavuse ja süsinikuneeldajana toimimise võime seisukohalt ja kaaluda biomassist valmistatud söe kasutamise võimalusi; |
| --- | --- |

133.

kutsub liikmesriike üles kehtestama mullakaitse poliitikat sobivate maaharimismeetodite abil, mis võtaksid arvesse orgaaniliste ainete olulisust mullas mullaviljakuse, veemahutavuse ja süsinikuneeldajana toimimise võime seisukohalt ja kaaluda biomassist valmistatud söe kasutamise võimalusi;

| 134. | toonitab sellega seoses ökosüsteemi lähenemisviisi olulisusele pinnase erosiooni, igikeltsa hävimise, kõrbestumise, võõrliikide sissetungi ja metsapõlengute vältimisel ning vähendamisel; |
| --- | --- |

134.

toonitab sellega seoses ökosüsteemi lähenemisviisi olulisusele pinnase erosiooni, igikeltsa hävimise, kõrbestumise, võõrliikide sissetungi ja metsapõlengute vältimisel ning vähendamisel;

Veemajandus

| 135. | on seisukohal, et integreeritud veevarude majandus peaks sisaldama vee kasutamise tõhustamise, veesäästmise, vee tarbimise ratsionaliseerimise ja piiramise strateegiaid ning tarbijate kõrgemat teadlikkust vee säästvast kasutamisest, ning lahendama küsimused nii vihmavee võimaliku kogumise ja säilitamise kohta looduslikes ja kunstlikes hoidlates kui ka üleujutuste ja põudadega seotud ohtude ja tagajärgede kohta; on seisukohal, et tuleb soodustada meetmeid veekasutusviiside tõhusa hierarhia kehtestamiseks, ning tuletab meelde, et veevarude majandamisel tuleb eelistada nõudluspõhist lähenemist; |
| --- | --- |

135.

on seisukohal, et integreeritud veevarude majandus peaks sisaldama vee kasutamise tõhustamise, veesäästmise, vee tarbimise ratsionaliseerimise ja piiramise strateegiaid ning tarbijate kõrgemat teadlikkust vee säästvast kasutamisest, ning lahendama küsimused nii vihmavee võimaliku kogumise ja säilitamise kohta looduslikes ja kunstlikes hoidlates kui ka üleujutuste ja põudadega seotud ohtude ja tagajärgede kohta; on seisukohal, et tuleb soodustada meetmeid veekasutusviiside tõhusa hierarhia kehtestamiseks, ning tuletab meelde, et veevarude majandamisel tuleb eelistada nõudluspõhist lähenemist;

| 136. | kutsub komisjoni üles võtma endale veemajanduse puhul piiriülese koordineerija rolli, eelkõige luues võrgustikke ning rahastades uuringuid merevee magestamisega seotud uuenduslike tehnoloogiate, uute niisutussüsteemide ning põllumajandusliku ja linnade veekasutuse alal ning katseprojekte põudade ja üleujutuste poolt põhjustatud kahjude vähendamiseks; |
| --- | --- |

136.

kutsub komisjoni üles võtma endale veemajanduse puhul piiriülese koordineerija rolli, eelkõige luues võrgustikke ning rahastades uuringuid merevee magestamisega seotud uuenduslike tehnoloogiate, uute niisutussüsteemide ning põllumajandusliku ja linnade veekasutuse alal ning katseprojekte põudade ja üleujutuste poolt põhjustatud kahjude vähendamiseks;

| 137. | on seisukohal, et veevarude tõhusaks kasutamiseks piisavate stiimulite loomiseks peaksid liikmesriigid oma veepoliitikas arvesse võtma veeteenuste kulude katmise põhimõtet ning „saastaja maksab” põhimõtet; |
| --- | --- |

137.

on seisukohal, et veevarude tõhusaks kasutamiseks piisavate stiimulite loomiseks peaksid liikmesriigid oma veepoliitikas arvesse võtma veeteenuste kulude katmise põhimõtet ning „saastaja maksab” põhimõtet;

Kalandus

| 138. | rõhutab, et mõned praegused kalastustavad nõrgendavad veelgi kalavarude ja mere ökosüsteemide vastupanuvõimet kliimamuutuse mõju suhtes; tervitab sellega seoses komisjoni otsust kehtestada säästvuskriteeriumide alusel tööstusliku kalapüügi jaoks püügikvoodid ning nõuab, et nõukogu ja asjaomased liikmesriigid järgiksid kavandatavaid kvoote; |
| --- | --- |

138.

rõhutab, et mõned praegused kalastustavad nõrgendavad veelgi kalavarude ja mere ökosüsteemide vastupanuvõimet kliimamuutuse mõju suhtes; tervitab sellega seoses komisjoni otsust kehtestada säästvuskriteeriumide alusel tööstusliku kalapüügi jaoks püügikvoodid ning nõuab, et nõukogu ja asjaomased liikmesriigid järgiksid kavandatavaid kvoote;

| 139. | rõhutab, et merekeskkonna ja -ressursside parema ja säästvama majandamise tagamiseks on vajalik ulatuslik merede raamkava, nagu on ette nähtud merestrateegia raamdirektiivis (9); hoiatab, et muidu võivad Euroopa merekaitsealad muutuda viimasteks bioloogilise mitmekesisuse oaasideks muidu elutus ning tühjas ookeanis; |
| --- | --- |

139.

rõhutab, et merekeskkonna ja -ressursside parema ja säästvama majandamise tagamiseks on vajalik ulatuslik merede raamkava, nagu on ette nähtud merestrateegia raamdirektiivis (9); hoiatab, et muidu võivad Euroopa merekaitsealad muutuda viimasteks bioloogilise mitmekesisuse oaasideks muidu elutus ning tühjas ookeanis;

| 140. | on seisukohal, et kliimamuutuse tagajärjel toimunud keskkonnamuutustega võib kaasneda vajadus akvakultuurid ümber asustada, mis on nende praegustele asukohtadele majanduslikult kahjulik; hoiatab aga negatiivse mõju eest, mida akvakultuuride võimalik ümberasustamine võib avaldada asjaomastele ökosüsteemidele ja nõuab sellega seoses kohustusliku mõjuhinnangu teostamist; |
| --- | --- |

140.

on seisukohal, et kliimamuutuse tagajärjel toimunud keskkonnamuutustega võib kaasneda vajadus akvakultuurid ümber asustada, mis on nende praegustele asukohtadele majanduslikult kahjulik; hoiatab aga negatiivse mõju eest, mida akvakultuuride võimalik ümberasustamine võib avaldada asjaomastele ökosüsteemidele ja nõuab sellega seoses kohustusliku mõjuhinnangu teostamist;

Jäätmekäitlus ja ressursside majandamine

| 141. | tunnustab jäätmehierarhiat Euroopa jäätmepoliitika juhtmõttena; kutsub komisjoni üles esitama jäätmete vähendamise, taaskasutamise ja ringlussevõtu valdkonnas protsentuaalseid vähendamiseesmärke; nõuab, et eesmärke vajaduse korral läbi vaadataks ja karmistataks; |
| --- | --- |

141.

tunnustab jäätmehierarhiat Euroopa jäätmepoliitika juhtmõttena; kutsub komisjoni üles esitama jäätmete vähendamise, taaskasutamise ja ringlussevõtu valdkonnas protsentuaalseid vähendamiseesmärke; nõuab, et eesmärke vajaduse korral läbi vaadataks ja karmistataks;

| 142. | võtab teadmiseks, et jäätmete vältimine, näiteks pakendamise optimeerimise abil, on parim võimalus vähendada sektorist pärinevat otseheidet; rõhutab siiski, et jäätmete ennetamine pikemas perspektiivis eeldab tootmismeetodite ja tarbimisharjumuste muutmist; |
| --- | --- |

142.

võtab teadmiseks, et jäätmete vältimine, näiteks pakendamise optimeerimise abil, on parim võimalus vähendada sektorist pärinevat otseheidet; rõhutab siiski, et jäätmete ennetamine pikemas perspektiivis eeldab tootmismeetodite ja tarbimisharjumuste muutmist;

| 143. | rõhutab, et biojäätmete eraldi kogumine ja materjali ringlussevõtt aitavad olulisel määral kaasa prügilates tekkiva otseheite vältimisele; |
| --- | --- |

143.

rõhutab, et biojäätmete eraldi kogumine ja materjali ringlussevõtt aitavad olulisel määral kaasa prügilates tekkiva otseheite vältimisele;

| 144. | on arvamusel, et on asjakohane vältida sorteerimata jäätmete vedu pika vahemaa taha vähendamaks jäätmesektorist pärit otseheidet; on seisukohal, et ELis toimuvat piiriülest segaolmejäätmete vedu peaks seetõttu vähendama miinimumini; on arvamusel, et nn heidete ekspordi vältimiseks ning väärtuslike toormaterjalide ELis hoidmiseks tuleks võidelda ringlussevõtuks sobivate materjalide ebaseadusliku ekspordi vastu väljapoole ELi; |
| --- | --- |

144.

on arvamusel, et on asjakohane vältida sorteerimata jäätmete vedu pika vahemaa taha vähendamaks jäätmesektorist pärit otseheidet; on seisukohal, et ELis toimuvat piiriülest segaolmejäätmete vedu peaks seetõttu vähendama miinimumini; on arvamusel, et nn heidete ekspordi vältimiseks ning väärtuslike toormaterjalide ELis hoidmiseks tuleks võidelda ringlussevõtuks sobivate materjalide ebaseadusliku ekspordi vastu väljapoole ELi;

| 145. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid pärast järkjärgulise loobumise perioodi keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul täielikult loobuma sorteerimata majapidamisprügi ladustamisest, sest olemasolevate ringlussevõtusüsteemide tõhusam ärakasutamine või uute süsteemide loomine parandab kogu jäätmekäitlust ning aitab olemasolevate tehnoloogiate abil kasvuhoonegaaside vähendamiseks eksisteerivat potentsiaali ära kasutada; nõuab sellega seoses, et metaani kogumine soojuse tootmiseks olemasolevatest prügilatest oleks kohustuslik; |
| --- | --- |

145.

on arvamusel, et liikmesriigid peaksid pärast järkjärgulise loobumise perioodi keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul täielikult loobuma sorteerimata majapidamisprügi ladustamisest, sest olemasolevate ringlussevõtusüsteemide tõhusam ärakasutamine või uute süsteemide loomine parandab kogu jäätmekäitlust ning aitab olemasolevate tehnoloogiate abil kasvuhoonegaaside vähendamiseks eksisteerivat potentsiaali ära kasutada; nõuab sellega seoses, et metaani kogumine soojuse tootmiseks olemasolevatest prügilatest oleks kohustuslik;

| 146. | peab jäätmetest energia tootmise käitistes jäätmejääkide energiakasutust ja eelsorteeritud jäätmete energiakasutust, eriti koostoimes soojuse ja elektri kaastootmisega ning koos range heidete kontrolliga potentsiaalseks võimaluseks saavutada ülitõhus viis energia taaskasutamiseks, mida saab töökindlalt kasutada kaudsete kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja fossiilkütuste asendamiseks; |
| --- | --- |

146.

peab jäätmetest energia tootmise käitistes jäätmejääkide energiakasutust ja eelsorteeritud jäätmete energiakasutust, eriti koostoimes soojuse ja elektri kaastootmisega ning koos range heidete kontrolliga potentsiaalseks võimaluseks saavutada ülitõhus viis energia taaskasutamiseks, mida saab töökindlalt kasutada kaudsete kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja fossiilkütuste asendamiseks;

| 147. | on seisukohal, et jäätmekäitluse ja ressursimajanduse lahenduste alase uurimis- ja arendustegevuse tõhustamisel on ülioluline, ja rõhutab vajadust kohaldada kõnealuses valdkonnas viivitamata uusi innovaatilisi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

147.

on seisukohal, et jäätmekäitluse ja ressursimajanduse lahenduste alase uurimis- ja arendustegevuse tõhustamisel on ülioluline, ja rõhutab vajadust kohaldada kõnealuses valdkonnas viivitamata uusi innovaatilisi tehnoloogiaid;

| 148. | tunnistab, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste ja kolmandate riikide kaasamise raames on jäätmekäitlust reguleerivate Euroopa standardite süstemaatilisem rakendamine võimalus siduda arengueesmärgid, näiteks inimeste tervise ja keskkonna parem kaitse, uute majanduslike võimalustega ning anda samas positiivne panus ülemaailmse kliimamuutuse vastu võitlemisse; |
| --- | --- |

148.

tunnistab, et 2012. aasta järgse kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste ja kolmandate riikide kaasamise raames on jäätmekäitlust reguleerivate Euroopa standardite süstemaatilisem rakendamine võimalus siduda arengueesmärgid, näiteks inimeste tervise ja keskkonna parem kaitse, uute majanduslike võimalustega ning anda samas positiivne panus ülemaailmse kliimamuutuse vastu võitlemisse;

| 149. | palub komisjonil hinnata jäätmesektori kaasamist heitkogustega kauplemisse ja sellise kaasamise vastavust puhta arengu mehhanismi projektidele; |
| --- | --- |

149.

palub komisjonil hinnata jäätmesektori kaasamist heitkogustega kauplemisse ja sellise kaasamise vastavust puhta arengu mehhanismi projektidele;

Kohanemismeetmed

| 150. | tuletab meelde oma eelmainitud 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis esitatud nõudmisi ja kutsub komisjoni üles viivitamata avaldama lubatud valget raamatut, milles esitatakse kooskõlastatud ELi raamistik kohanemismeetmete kavandamiseks; |
| --- | --- |

150.

tuletab meelde oma eelmainitud 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis esitatud nõudmisi ja kutsub komisjoni üles viivitamata avaldama lubatud valget raamatut, milles esitatakse kooskõlastatud ELi raamistik kohanemismeetmete kavandamiseks;

| 151. | toonitab, kui oluline on komisjoni avaldatud roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, milles rõhutatakse vajadust sektoripõhise poliitika integreeritud lähenemise järele, et parandada ELi riikliku ja piirkondliku poliitika kombineeritud territoriaalset mõju; nõuab seepärast struktuurifondide menetluste parandamist, et võimaldada neil kliimaalastele meetmetele veelgi rohkem kaasa aidata; |
| --- | --- |

151.

toonitab, kui oluline on komisjoni avaldatud roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, milles rõhutatakse vajadust sektoripõhise poliitika integreeritud lähenemise järele, et parandada ELi riikliku ja piirkondliku poliitika kombineeritud territoriaalset mõju; nõuab seepärast struktuurifondide menetluste parandamist, et võimaldada neil kliimaalastele meetmetele veelgi rohkem kaasa aidata;

| 152. | rõhutab, et kuigi subsidiaarsuse põhimõtet tuleb asjakohaselt järgida ning on oluline tunnustada piirkondlike ja kohalike asutuste keskset rolli, eelkõige haavatavamates piirkondades nagu mäestiku- ja rannikualadel, on ELi tasandil meetmed vältimatult vajalikud selleks, et Natura 2000 võrgustikku tugevdades bioloogilist mitmekesisust säilitada ning integreerida tõhusad kohanemismeetmed ELi ühtekuuluvus-, põllumajandus-, vee- ja merepoliitikasse;. |
| --- | --- |

152.

rõhutab, et kuigi subsidiaarsuse põhimõtet tuleb asjakohaselt järgida ning on oluline tunnustada piirkondlike ja kohalike asutuste keskset rolli, eelkõige haavatavamates piirkondades nagu mäestiku- ja rannikualadel, on ELi tasandil meetmed vältimatult vajalikud selleks, et Natura 2000 võrgustikku tugevdades bioloogilist mitmekesisust säilitada ning integreerida tõhusad kohanemismeetmed ELi ühtekuuluvus-, põllumajandus-, vee- ja merepoliitikasse;.

| 153. | rõhutab veel kord vajadust kohanemismeetmete sidususe ja tervikliku koordineerimise järele ELi tasandil ja võimaliku sünergia otsimise järele, sealhulgas konkreetseid piirkondi või territooriume hõlmavate rahvusvaheliste kokkulepete raames, mille osaline Euroopa Ühendus on; kordab oma nõudmist luua kohanemismeetmete kavandamiseks kogu ELi hõlmav raamistik; |
| --- | --- |

153.

rõhutab veel kord vajadust kohanemismeetmete sidususe ja tervikliku koordineerimise järele ELi tasandil ja võimaliku sünergia otsimise järele, sealhulgas konkreetseid piirkondi või territooriume hõlmavate rahvusvaheliste kokkulepete raames, mille osaline Euroopa Ühendus on; kordab oma nõudmist luua kohanemismeetmete kavandamiseks kogu ELi hõlmav raamistik;

| 154. | rõhutab ELi rolli koordineerijana, seda eelkõige automaatse ja pideva saasteainete seire ning kuumalainete, kestva pakase ja üleujutuste varajase hoiatamise süsteemi loomise ning tervist, ilmastikku ja keskkonda puudutavate ning statistiliste andmete süstemaatilise kogumise tõhustamise puhul; |
| --- | --- |

154.

rõhutab ELi rolli koordineerijana, seda eelkõige automaatse ja pideva saasteainete seire ning kuumalainete, kestva pakase ja üleujutuste varajase hoiatamise süsteemi loomise ning tervist, ilmastikku ja keskkonda puudutavate ning statistiliste andmete süstemaatilise kogumise tõhustamise puhul;

Tervis

| 155. | rõhutab, et ülimalt oluline on omandada spetsiifilisi ekspertteadmisi kliimamuutuse mõjust inimese tervisele, eelkõige seoses teatavate nakkus- ja parasitaarhaigustega; |
| --- | --- |

155.

rõhutab, et ülimalt oluline on omandada spetsiifilisi ekspertteadmisi kliimamuutuse mõjust inimese tervisele, eelkõige seoses teatavate nakkus- ja parasitaarhaigustega;

| 156. | rõhutab, et kliimamuutusel on oluline roll teatavate haiguste esinemissageduse suurenemisel, kuna looduse ökosüsteemides on toimunud vältimatud muutused, mis mõjutavad muu hulgas loomi, taimi, putukaid, ainurakseid, baktereid ja viirusi; |
| --- | --- |

156.

rõhutab, et kliimamuutusel on oluline roll teatavate haiguste esinemissageduse suurenemisel, kuna looduse ökosüsteemides on toimunud vältimatud muutused, mis mõjutavad muu hulgas loomi, taimi, putukaid, ainurakseid, baktereid ja viirusi;

| 157. | rõhutab asjaolu, et peamiselt troopilistes piirkondades parasiitide või sääskede ja muude nakkusetekitajate levitatavad troopilised haigused võivad hakata esinema ka põhjapoolsematel laius- ja pikkuskraadidel, kujutades inimkonnale uut ohtu; |
| --- | --- |

157.

rõhutab asjaolu, et peamiselt troopilistes piirkondades parasiitide või sääskede ja muude nakkusetekitajate levitatavad troopilised haigused võivad hakata esinema ka põhjapoolsematel laius- ja pikkuskraadidel, kujutades inimkonnale uut ohtu;

| 158. | rõhutab, et ehkki 2008.–2013. aasta rahvatervise programmi peamine eesmärk on võtta meetmeid traditsiooniliselt tervist mõjutavate tegurite valdkonnas (toitumine, suitsetamine, alkoholi ja narkootikumide tarbimine), peaks see keskenduma ka teatavatele uutele terviseprobleemidele ja käsitlema kliimamuutusest tingitud tervist mõjutavaid keskkonnategureid; |
| --- | --- |

158.

rõhutab, et ehkki 2008.–2013. aasta rahvatervise programmi peamine eesmärk on võtta meetmeid traditsiooniliselt tervist mõjutavate tegurite valdkonnas (toitumine, suitsetamine, alkoholi ja narkootikumide tarbimine), peaks see keskenduma ka teatavatele uutele terviseprobleemidele ja käsitlema kliimamuutusest tingitud tervist mõjutavaid keskkonnategureid;

| 159. | rõhutab ELi ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse koordineerivat rolli üldsuse nõustamisel putukate levitatavate haiguste vältimiseks, eelkõige kandes kaitseriietust, kasutades kaitsevõrke ja putukatõrjevahendeid; |
| --- | --- |

159.

rõhutab ELi ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse koordineerivat rolli üldsuse nõustamisel putukate levitatavate haiguste vältimiseks, eelkõige kandes kaitseriietust, kasutades kaitsevõrke ja putukatõrjevahendeid;

| 160. | märgib, et võimalike meetmete hulka võivad kuuluda kliimamuutuse mõju rahvatervisele käsitlevate oluliste andmete kogumine ja hindamine, looduskatastroofideks valmisolek, avalike tervishoiuteenuste ja hädaolukorraks valmisoleku tugevdamine, tervist edendavate meetmete toetamine kõikides sektorites ning teadlikkust suurendavad meetmed, eelkõige avaliku teabe andmine uute terviseohtude kohta, hoiatused ja üksikasjalikud nõuanded haigustekitajatega kokkupuute profülaktikaks koos konkreetse viitega putukate levitatavatele haigustele ja kuumalainetele; |
| --- | --- |

160.

märgib, et võimalike meetmete hulka võivad kuuluda kliimamuutuse mõju rahvatervisele käsitlevate oluliste andmete kogumine ja hindamine, looduskatastroofideks valmisolek, avalike tervishoiuteenuste ja hädaolukorraks valmisoleku tugevdamine, tervist edendavate meetmete toetamine kõikides sektorites ning teadlikkust suurendavad meetmed, eelkõige avaliku teabe andmine uute terviseohtude kohta, hoiatused ja üksikasjalikud nõuanded haigustekitajatega kokkupuute profülaktikaks koos konkreetse viitega putukate levitatavatele haigustele ja kuumalainetele;

| 161. | on seisukohal, et meditsiini valdkonnas ja farmakoloogiasektoris tuleb teostada uuringuid, et töötada uute haiguste vastu välja ravimeid ja vaktsiine, mis tuleb teha kõigile mõjutatud elanikkonnarühmadele taskukohase hinnaga kättesaadavaks; |
| --- | --- |

161.

on seisukohal, et meditsiini valdkonnas ja farmakoloogiasektoris tuleb teostada uuringuid, et töötada uute haiguste vastu välja ravimeid ja vaktsiine, mis tuleb teha kõigile mõjutatud elanikkonnarühmadele taskukohase hinnaga kättesaadavaks;

| 162. | rõhutab haljasalade tähtsust linnapiirkondades rahvatervise, õhu kvaliteedi, süsiniku kogumise ja kliimamuutuse vastu võitlemise seisukohast; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi säilitama ja laiendama olemasolevaid haljasalasid linnapiirkondades ning looma uusi; |
| --- | --- |

162.

rõhutab haljasalade tähtsust linnapiirkondades rahvatervise, õhu kvaliteedi, süsiniku kogumise ja kliimamuutuse vastu võitlemise seisukohast; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi säilitama ja laiendama olemasolevaid haljasalasid linnapiirkondades ning looma uusi;

Majanduskasv ja tööhõive

| 163. | on seisukohal, et Euroopal on suurepärane stardipositsioon ülemaailmses võistluses vähese heitega majanduse pärast ja et Euroopa peaks seda olukorda kasutama, et ajendada uuendusi, mis loovad täielikus kooskõlas Lissaboni strateegiaga uusi ja konkurentsivõimelisi ettevõtteid ning töökohti keskkonnasäästlike tehnoloogiate, taastuvenergiaallikate ning roheliste ettevõtete ja oskusteadmiste valdkonnas, tasakaalustades võimalikku töökohtade kadu suure süsinikdioksiidi heitega sektorites; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks kliimamuutuse alase poliitika rakendamisest tulenevaid struktuurilisi muutusi ning palub komisjonil esitada regulaarselt meetmeid kõige enam mõjutatud elanikkonnarühmade toetamiseks; |
| --- | --- |

163.

on seisukohal, et Euroopal on suurepärane stardipositsioon ülemaailmses võistluses vähese heitega majanduse pärast ja et Euroopa peaks seda olukorda kasutama, et ajendada uuendusi, mis loovad täielikus kooskõlas Lissaboni strateegiaga uusi ja konkurentsivõimelisi ettevõtteid ning töökohti keskkonnasäästlike tehnoloogiate, taastuvenergiaallikate ning roheliste ettevõtete ja oskusteadmiste valdkonnas, tasakaalustades võimalikku töökohtade kadu suure süsinikdioksiidi heitega sektorites; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks kliimamuutuse alase poliitika rakendamisest tulenevaid struktuurilisi muutusi ning palub komisjonil esitada regulaarselt meetmeid kõige enam mõjutatud elanikkonnarühmade toetamiseks;

| 164. | hoiatab pessimismi eest, mille tõttu võib kliimamuutuse ja sellega võitlemiseks vajalike poliitiliste meetmete poolt pakutav majanduslik võimalus ELil kasutamata jääda, ning rõhutab sotsiaalpartnerite positiivset rolli, kes on otseselt kaasatud majanduse stimuleerimisse ja kliimamuutusega kohanemisest ja selle leevendamisest mõjutatud töötajate ümberkoolitamise ja uuesti rakendamise võimalustesse; on seisukohal, et ülemaailmses konkurentsis tõhususe, uuenduste, tooraine, tulevikutehnoloogiate ning turu pärast võidukale positsioonile jäämiseks on üldsuse ja sotsiaalne konsensus otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

164.

hoiatab pessimismi eest, mille tõttu võib kliimamuutuse ja sellega võitlemiseks vajalike poliitiliste meetmete poolt pakutav majanduslik võimalus ELil kasutamata jääda, ning rõhutab sotsiaalpartnerite positiivset rolli, kes on otseselt kaasatud majanduse stimuleerimisse ja kliimamuutusega kohanemisest ja selle leevendamisest mõjutatud töötajate ümberkoolitamise ja uuesti rakendamise võimalustesse; on seisukohal, et ülemaailmses konkurentsis tõhususe, uuenduste, tooraine, tulevikutehnoloogiate ning turu pärast võidukale positsioonile jäämiseks on üldsuse ja sotsiaalne konsensus otsustava tähtsusega;

| 165. | on arvamusel, et kasvu- ja tööhõive potentsiaali on vaid siis võimalik täielikult ära kasutada, kui samaaegselt luuakse turulepääsu võimalusi ning kaotatakse bürokraatlikud takistused, mis segavad kättesaadavate tehnoloogiate rakendamist; |
| --- | --- |

165.

on arvamusel, et kasvu- ja tööhõive potentsiaali on vaid siis võimalik täielikult ära kasutada, kui samaaegselt luuakse turulepääsu võimalusi ning kaotatakse bürokraatlikud takistused, mis segavad kättesaadavate tehnoloogiate rakendamist;

| 166. | kutsub liikmesriike üles kontrollima kehtivate eeskirjade kliimapoliitiliste eesmärkidega ühitatavust ja töötama välja stiimuleid, mis kergendavad üleminekut vähese CO2 heitega majandusele; |
| --- | --- |

166.

kutsub liikmesriike üles kontrollima kehtivate eeskirjade kliimapoliitiliste eesmärkidega ühitatavust ja töötama välja stiimuleid, mis kergendavad üleminekut vähese CO2 heitega majandusele;

| 167. | kutsub tööturu osapooli liikmesriikide ja ELi tasandil üles töötama ühiselt välja majanduslikke strateegiaid iga sektori jaoks, et olemasolevat potentsiaali ära tunda ja strateegiliselt ära kasutada; |
| --- | --- |

167.

kutsub tööturu osapooli liikmesriikide ja ELi tasandil üles töötama ühiselt välja majanduslikke strateegiaid iga sektori jaoks, et olemasolevat potentsiaali ära tunda ja strateegiliselt ära kasutada;

Tulevikutehnoloogiate edendamine

| 168. | on seisukohal, et ELi integreeritud kliimaalase poliitika raames, mille eesmärk on tagada tulevaste põlvkondade ressurssidega varustatus, tuleb algatada ja välja töötada kombineeritud lähenemisviis heidete vähendamisele ning sellest sõltumatu tehnoloogilise uuenduse protsess; |
| --- | --- |

168.

on seisukohal, et ELi integreeritud kliimaalase poliitika raames, mille eesmärk on tagada tulevaste põlvkondade ressurssidega varustatus, tuleb algatada ja välja töötada kombineeritud lähenemisviis heidete vähendamisele ning sellest sõltumatu tehnoloogilise uuenduse protsess;

| 169. | on arvamusel, et eelkõige ELi lähenemisviisi tehnoloogilist neutraalsust arvestades tuleb CO2 keskkonnale ohutut kogumise ja säilitamise küsimust arutada laiaulatuslikult, era- ja avaliku sektori sidusrühmi kaasates ning tulemuste suhtes avatult; toetab tehnoloogiasiirde ergutamiseks rahvusvahelise koostöö edendamist, eelkõige nende kiire majandusarenguga riikidega, kes endiselt kasutavad kohapeal leiduvat sütt energiaallikana; |
| --- | --- |

169.

on arvamusel, et eelkõige ELi lähenemisviisi tehnoloogilist neutraalsust arvestades tuleb CO2 keskkonnale ohutut kogumise ja säilitamise küsimust arutada laiaulatuslikult, era- ja avaliku sektori sidusrühmi kaasates ning tulemuste suhtes avatult; toetab tehnoloogiasiirde ergutamiseks rahvusvahelise koostöö edendamist, eelkõige nende kiire majandusarenguga riikidega, kes endiselt kasutavad kohapeal leiduvat sütt energiaallikana;

| 170. | on arvamusel, et järgmise põlvkonna tehnoloogiate väljatöötamine ja mastaabiteguri vajaliku suurendamise võimaldamine nõuab pikaajalise teadus- ja arendustegevuse laiaulatuslikku rahastamist; |
| --- | --- |

170.

on arvamusel, et järgmise põlvkonna tehnoloogiate väljatöötamine ja mastaabiteguri vajaliku suurendamise võimaldamine nõuab pikaajalise teadus- ja arendustegevuse laiaulatuslikku rahastamist;

| 171. | nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapooled tunnustaksid Kyoto protokolli Marrakechi lepingutega sätestatud puhta arengu mehhanismi raames CO2 kogumist ja säilitamist tehnosiirdena; |
| --- | --- |

171.

nõuab tungivalt, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapooled tunnustaksid Kyoto protokolli Marrakechi lepingutega sätestatud puhta arengu mehhanismi raames CO2 kogumist ja säilitamist tehnosiirdena;

| 172. | kutsub ELi ja liikmesriike üles reageerima elanikkonna võimalikule skepsisele CO2 kogumise ja säilitamise rakendamise suhtes või murele selle pärast teadusuuringute ja üldsuse teadlikkuse tõstmise meetmete abil; |
| --- | --- |

172.

kutsub ELi ja liikmesriike üles reageerima elanikkonna võimalikule skepsisele CO2 kogumise ja säilitamise rakendamise suhtes või murele selle pärast teadusuuringute ja üldsuse teadlikkuse tõstmise meetmete abil;

| 173. | teeb ettepaneku, et ELi integreeritud kliimakaitsepoliitika peaks tegelema ettepanekutega põhjapanevate stiimulite ja edendamismeetmete loomiseks, et saaks alustada vajalikku tehnoloogilist uuendust, vähendada uute, kuid kallite tehnoloogiate jooksvaid kulusid ning püstitada ja saavutada tulevikus täpsemad vähendamiseesmärgid; |
| --- | --- |

173.

teeb ettepaneku, et ELi integreeritud kliimakaitsepoliitika peaks tegelema ettepanekutega põhjapanevate stiimulite ja edendamismeetmete loomiseks, et saaks alustada vajalikku tehnoloogilist uuendust, vähendada uute, kuid kallite tehnoloogiate jooksvaid kulusid ning püstitada ja saavutada tulevikus täpsemad vähendamiseesmärgid;

| 174. | soovitab liikmesriikidel kaaluda puhaste ja energiatõhusate tehnoloogiate kiirema rakendamise viise, nagu otsetoetused tehnoloogiatesse, näiteks päikesepaneelidesse, maa-, õhu- ja veesoojuspumpadesse ning puhtamatesse põletusseadmetesse investeerivatele tarbijatele; |
| --- | --- |

174.

soovitab liikmesriikidel kaaluda puhaste ja energiatõhusate tehnoloogiate kiirema rakendamise viise, nagu otsetoetused tehnoloogiatesse, näiteks päikesepaneelidesse, maa-, õhu- ja veesoojuspumpadesse ning puhtamatesse põletusseadmetesse investeerivatele tarbijatele;

| 175. | pakub selleks välja paralleelseid meetmeid, nagu majandusteadlaste, inseneride ja eraettevõtete kaasamine Kyoto protsessi institutsioonilisse ning paralleelsesse lisaprotsessi, mis on võrreldav osoonikihi kaitse Montreali protokolli eduka meetodiga; |
| --- | --- |

175.

pakub selleks välja paralleelseid meetmeid, nagu majandusteadlaste, inseneride ja eraettevõtete kaasamine Kyoto protsessi institutsioonilisse ning paralleelsesse lisaprotsessi, mis on võrreldav osoonikihi kaitse Montreali protokolli eduka meetodiga;

| 176. | nõuab Euroopa kliimafondi, mida rahastatakse heitkogustega kauplemise süsteemi oksjonituludest, ja/või samaväärsete fondide asutamist liikmesriikides, ning näeb selles võimalust saavutada vajalik kapitali olem, et rahastada tulevast kliimaalast poliitikat, eeldusel, et on kehtestatud piirid, kui suures ulatuses saab selle poliitikavaldkonna üksikuid meetmeid ning nende rahastamiseks nõutavaid investeeringuid kavandada; |
| --- | --- |

176.

nõuab Euroopa kliimafondi, mida rahastatakse heitkogustega kauplemise süsteemi oksjonituludest, ja/või samaväärsete fondide asutamist liikmesriikides, ning näeb selles võimalust saavutada vajalik kapitali olem, et rahastada tulevast kliimaalast poliitikat, eeldusel, et on kehtestatud piirid, kui suures ulatuses saab selle poliitikavaldkonna üksikuid meetmeid ning nende rahastamiseks nõutavaid investeeringuid kavandada;

| 177. | teeb ettepaneku seda kapitali olemit kasutada kapitaliturul, et võimaldada kapitali tagasivoolu ettevõtjatele ja (taas)investeerimist tulevikutehnoloogiatesse ning jätta seadusandliku kindlaksmääramise asemel turu otsustada, milliseid tehnoloogiaid hakatakse tulevikus kasutama keskmise pikkusega ja pikaajaliste kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

177.

teeb ettepaneku seda kapitali olemit kasutada kapitaliturul, et võimaldada kapitali tagasivoolu ettevõtjatele ja (taas)investeerimist tulevikutehnoloogiatesse ning jätta seadusandliku kindlaksmääramise asemel turu otsustada, milliseid tehnoloogiaid hakatakse tulevikus kasutama keskmise pikkusega ja pikaajaliste kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks;

| 178. | toonitab eriti, et pikemas perspektiivis tulevad tõhusad lahendused kliimamuutuse probleemile ka teaduslikest uuendustest nii energia tootmise, jaotamise ja kasutamise valdkonnas kui ka muudes seonduvates valdkondades, ning need piiravad tõhusalt kasvuhoonegaaside tootmist ilma kaasnevaid keskkonnaprobleeme tekitamata; |
| --- | --- |

178.

toonitab eriti, et pikemas perspektiivis tulevad tõhusad lahendused kliimamuutuse probleemile ka teaduslikest uuendustest nii energia tootmise, jaotamise ja kasutamise valdkonnas kui ka muudes seonduvates valdkondades, ning need piiravad tõhusalt kasvuhoonegaaside tootmist ilma kaasnevaid keskkonnaprobleeme tekitamata;

| 179. | rõhutab teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi olulisust puhaste energiavormide väljatöötamise puhul ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama seda eesmärki ka järgmistes teadusuuringute raamprogrammides; |
| --- | --- |

179.

rõhutab teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi olulisust puhaste energiavormide väljatöötamise puhul ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama seda eesmärki ka järgmistes teadusuuringute raamprogrammides;

Arukad arvutisüsteemid ning info- ja sidetehnoloogiad

| 180. | teeb järgmistele ELi nõukogu eesistujariikidele ettepaneku teha info- ja sidetehnoloogiate tulevane teema ning info- ja sidetehnoloogiate tähendus kliimamuutuse vähendamisel ja sellega kohanemisel oma eesistumise prioriteetideks; |
| --- | --- |

180.

teeb järgmistele ELi nõukogu eesistujariikidele ettepaneku teha info- ja sidetehnoloogiate tulevane teema ning info- ja sidetehnoloogiate tähendus kliimamuutuse vähendamisel ja sellega kohanemisel oma eesistumise prioriteetideks;

| 181. | kutsub ELi ja liikmesriike üles koostöös tööstuse, tarbijate, ametiasutuste, kõrgkoolide ning uurimisasutustega toetama arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamist, valideerimist, kasutuselevõtmist ja edasist levitamist materjalikulu vähendamise ja palju suurema energiatõhususe saavutamiseks, eelkõige kaubatranspordi parema logistika, füüsilise reisimise tele- ja videokonverentsidega asendamise, täiustatud elektrivõrkude, energiatõhusamate hoonete ning aruka valgustuse abil; |
| --- | --- |

181.

kutsub ELi ja liikmesriike üles koostöös tööstuse, tarbijate, ametiasutuste, kõrgkoolide ning uurimisasutustega toetama arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamist, valideerimist, kasutuselevõtmist ja edasist levitamist materjalikulu vähendamise ja palju suurema energiatõhususe saavutamiseks, eelkõige kaubatranspordi parema logistika, füüsilise reisimise tele- ja videokonverentsidega asendamise, täiustatud elektrivõrkude, energiatõhusamate hoonete ning aruka valgustuse abil;

Rahastamine ja eelarveaspektid

| 182. | rõhutab, et parlament peab seadma eelarvepädeva institutsioonina koos nõukoguga järgmises mitmeaastases finantsraamistikus esikohale kliimamuutuse ja selle vähendamiseks mõeldud meetmed; |
| --- | --- |

182.

rõhutab, et parlament peab seadma eelarvepädeva institutsioonina koos nõukoguga järgmises mitmeaastases finantsraamistikus esikohale kliimamuutuse ja selle vähendamiseks mõeldud meetmed;

| 183. | palub nõukogul tegeleda ELi eelarve kasutamata sihtotstarbeliste vahendite küsimusega, et paigutada need vahendid vajaduse korral ümber kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

183.

palub nõukogul tegeleda ELi eelarve kasutamata sihtotstarbeliste vahendite küsimusega, et paigutada need vahendid vajaduse korral ümber kliimapoliitiliste eesmärkide saavutamiseks;

| 184. | kutsub komisjoni üles inventeerima kõiki olemasolevaid rahastamisvahendeid ja nende tähendust Euroopa kliimaalaste eesmärkide jaoks ning töötama selle nn kliimaauditi põhjal välja ettepanekud tulevaseks finantsraamistikuks, et ELi eelarveridu saaks kohandada vajalike kliimapoliitiliste nõuetega, samal ajal mitte välistades võimalust luua uusi fonde ja eraldada neile uusi vahendeid; |
| --- | --- |

184.

kutsub komisjoni üles inventeerima kõiki olemasolevaid rahastamisvahendeid ja nende tähendust Euroopa kliimaalaste eesmärkide jaoks ning töötama selle nn kliimaauditi põhjal välja ettepanekud tulevaseks finantsraamistikuks, et ELi eelarveridu saaks kohandada vajalike kliimapoliitiliste nõuetega, samal ajal mitte välistades võimalust luua uusi fonde ja eraldada neile uusi vahendeid;

| 185. | on seisukohal, et EL peaks võtma liidu solidaarsuspõhimõtte kohaselt finantspoliitilised kohustused mitte üksnes kliimamuutusega võitlemiseks vajalike tehnoloogiate edendamise ja väljatöötamise ning kliimaalase arenguabi põhivaldkondades, vaid ka piiriüleste kohanemismeetmete, tõhususe suurendamise ja katastroofiabi toetamiseks; |
| --- | --- |

185.

on seisukohal, et EL peaks võtma liidu solidaarsuspõhimõtte kohaselt finantspoliitilised kohustused mitte üksnes kliimamuutusega võitlemiseks vajalike tehnoloogiate edendamise ja väljatöötamise ning kliimaalase arenguabi põhivaldkondades, vaid ka piiriüleste kohanemismeetmete, tõhususe suurendamise ja katastroofiabi toetamiseks;

| 186. | tuletab meelde kliima- ja energiapaketi õigusaktide puhul saavutatud kokkulepet, mille kohaselt eraldatakse 50% heitkogustega kauplemise süsteemi oksjonituludest vabatahtlikult kliimamuutuste poliitika rahastamiseks, millest suurt osa tuleks kasutada arengumaades kohandamis- ja leevendamismeetmete rahastamiseks; julgustab liikmesriike kasutama seda võimalust täielikult ära ja isegi ületama seda arvnäitajat; |
| --- | --- |

186.

tuletab meelde kliima- ja energiapaketi õigusaktide puhul saavutatud kokkulepet, mille kohaselt eraldatakse 50% heitkogustega kauplemise süsteemi oksjonituludest vabatahtlikult kliimamuutuste poliitika rahastamiseks, millest suurt osa tuleks kasutada arengumaades kohandamis- ja leevendamismeetmete rahastamiseks; julgustab liikmesriike kasutama seda võimalust täielikult ära ja isegi ületama seda arvnäitajat;

| 187. | tuletab meelde, et arengumaades võetavad leevendamis- ja kohandamismeetmed omavad väga suurt tähtsust Kopenhagenis COP 15-l ülemaailmse kokkuleppe saavutamisel, ning nõuab, et 19.-20. märtsil 2009 kohtuv Euroopa Ülemkogu teeks olulisi edusamme, et jõuda kokkuleppele selles osas, kuidas tagada sõltumatu, ennustatav ELi poolne arenguriikide rahastamine; |
| --- | --- |

187.

tuletab meelde, et arengumaades võetavad leevendamis- ja kohandamismeetmed omavad väga suurt tähtsust Kopenhagenis COP 15-l ülemaailmse kokkuleppe saavutamisel, ning nõuab, et 19.-20. märtsil 2009 kohtuv Euroopa Ülemkogu teeks olulisi edusamme, et jõuda kokkuleppele selles osas, kuidas tagada sõltumatu, ennustatav ELi poolne arenguriikide rahastamine;

Haridus, koolitus, aruandlus, märgistamine ja teadlikkuse kujundamine

| 188. | palub liikmesriikide pädevatel asutustel luua uusi elukutseid ja viia nii praktiline kutseõpe kui ka kutseõppeasutused ning erialad rakenduskõrgkoolides ja -ülikoolides vastavusse tööhõivet puudutavate nõudmisega majanduslikus struktuurimuutuses, mida kiirendab kliimamuutus ja selle mõju; |
| --- | --- |

188.

palub liikmesriikide pädevatel asutustel luua uusi elukutseid ja viia nii praktiline kutseõpe kui ka kutseõppeasutused ning erialad rakenduskõrgkoolides ja -ülikoolides vastavusse tööhõivet puudutavate nõudmisega majanduslikus struktuurimuutuses, mida kiirendab kliimamuutus ja selle mõju;

| 189. | tunnistab töötajate ja nende esindajate olulist rolli ettevõtete ja töökohtade keskkonnahoidlikumaks muutmisel nii riigi kui riigiülesel tasandil, ning nõuab komisjoni toetust parimate tavade arendamisele, vahetamisele ja levitamisele; |
| --- | --- |

189.

tunnistab töötajate ja nende esindajate olulist rolli ettevõtete ja töökohtade keskkonnahoidlikumaks muutmisel nii riigi kui riigiülesel tasandil, ning nõuab komisjoni toetust parimate tavade arendamisele, vahetamisele ja levitamisele;

| 190. | kutsub komisjoni üles töötama välja kommunikatsioonistrateegiaid, et teavitada elanikkonda kliimamuutuse alastest teadusandmetest (mis põhinevad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimastel avastustel), energiasäästmisstrateegiaid, energiatõhususmeetmeid ja taastuvate energiaallikate kasutamist; teeb lisaks ettepaneku, et ELi noorsoovahetusprogrammid keskenduksid kliimamuutuse alase teadlikkuse tõstmise ühisprojektidele ning nõuab seetõttu, et komisjon telliks igal aastal Eurobaromeetri uuringu, mis hindaks ELi kodanike suhtumist kliimamuutusesse ja sellest arusaamist, ning nõuab lisaks üldisi ja lihtsaid tõhususe standardeid kõikide igapäevaelu valdkondade jaoks ning stiimulite (nt rahalist laadi) loomist vastutustundlikuks energiatarbimiseks; |
| --- | --- |

190.

kutsub komisjoni üles töötama välja kommunikatsioonistrateegiaid, et teavitada elanikkonda kliimamuutuse alastest teadusandmetest (mis põhinevad valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimastel avastustel), energiasäästmisstrateegiaid, energiatõhususmeetmeid ja taastuvate energiaallikate kasutamist; teeb lisaks ettepaneku, et ELi noorsoovahetusprogrammid keskenduksid kliimamuutuse alase teadlikkuse tõstmise ühisprojektidele ning nõuab seetõttu, et komisjon telliks igal aastal Eurobaromeetri uuringu, mis hindaks ELi kodanike suhtumist kliimamuutusesse ja sellest arusaamist, ning nõuab lisaks üldisi ja lihtsaid tõhususe standardeid kõikide igapäevaelu valdkondade jaoks ning stiimulite (nt rahalist laadi) loomist vastutustundlikuks energiatarbimiseks;

| 191. | palub liikmesriikidel alustada koos elektritarnijatega dialoogi elanikkonnaga, et veenda avalikkust tänapäevaste fossiilkütusel põhinevate elektrijaamade tõhususe suurendamise energeetilises ning kliimapoliitilises vajaduses ning arutleda sealjuures ka CO2 kogumise ja säilitamise üle; |
| --- | --- |

191.

palub liikmesriikidel alustada koos elektritarnijatega dialoogi elanikkonnaga, et veenda avalikkust tänapäevaste fossiilkütusel põhinevate elektrijaamade tõhususe suurendamise energeetilises ning kliimapoliitilises vajaduses ning arutleda sealjuures ka CO2 kogumise ja säilitamise üle;

| 192. | kutsub komisjoni üles jagama kodanikele ja liikmesriikidele teavet edukate projektide kohta, nagu Euroopa mobiilsusnädala raames toimunud autovaba päev, ning rõhutab vajadust anda kodanikele mõtlemisainet nende linnas liiklemise kohta eesmärgiga uurida nende kui linnas liiklejate käitumise tagamaid ja mitte piirata „individuaalse liikuvuse” mõistet isikliku sõiduauto kasutamisega, vaid laiendada seda mõistet üksikisiku linnades ja linnastutes liiklemise kõikidele vormidele, nagu kõndimine, jalgrattasõit, autode ühiskasutuse võimalus ja sõiduauto ühiskasutus, takso ning kohalik ühistransport; |
| --- | --- |

192.

kutsub komisjoni üles jagama kodanikele ja liikmesriikidele teavet edukate projektide kohta, nagu Euroopa mobiilsusnädala raames toimunud autovaba päev, ning rõhutab vajadust anda kodanikele mõtlemisainet nende linnas liiklemise kohta eesmärgiga uurida nende kui linnas liiklejate käitumise tagamaid ja mitte piirata „individuaalse liikuvuse” mõistet isikliku sõiduauto kasutamisega, vaid laiendada seda mõistet üksikisiku linnades ja linnastutes liiklemise kõikidele vormidele, nagu kõndimine, jalgrattasõit, autode ühiskasutuse võimalus ja sõiduauto ühiskasutus, takso ning kohalik ühistransport;

| 193. | väljendab rahulolu maailma suurimate linnade tiheda koostööga C40 egiidi all, mis on eelkõige foorum, kus saab vahetada globaalsel tasandil teavet tõhusate kasvuhoonegaaside vähendamise protsesside kohta ning üksteiselt õppida; |
| --- | --- |

193.

väljendab rahulolu maailma suurimate linnade tiheda koostööga C40 egiidi all, mis on eelkõige foorum, kus saab vahetada globaalsel tasandil teavet tõhusate kasvuhoonegaaside vähendamise protsesside kohta ning üksteiselt õppida;

| 194. | rõhutab eelkõige vajadust kodanikke teavitada ja nendega kohalikul tasandil konsulteerida ja kaasata neid otsustusprotsessidesse, ning ergutab linnastuid, piirkondi ja suurlinnapiirkondi määrama kindlaks spetsiifilisi heite vähendamise eesmärke ning rakendama neid eesmärke kohalike või piirkondlike uuenduslike rahastamisprogrammide ning riigiasutuste toetuse abil; |
| --- | --- |

194.

rõhutab eelkõige vajadust kodanikke teavitada ja nendega kohalikul tasandil konsulteerida ja kaasata neid otsustusprotsessidesse, ning ergutab linnastuid, piirkondi ja suurlinnapiirkondi määrama kindlaks spetsiifilisi heite vähendamise eesmärke ning rakendama neid eesmärke kohalike või piirkondlike uuenduslike rahastamisprogrammide ning riigiasutuste toetuse abil;

| 195. | kutsub liikmesriike üldsuse teadlikkuse tõstmise eesmärgil üles lisama asjakohastesse ehituseeskirjadesse sellist sätet, mille kohaselt ehitusluba taotlevad kodanikud saaksid põhjaliku teabe selle kohta, millised on kohalikud võimalused taastuvate energiaallikate kasutamiseks; |
| --- | --- |

195.

kutsub liikmesriike üldsuse teadlikkuse tõstmise eesmärgil üles lisama asjakohastesse ehituseeskirjadesse sellist sätet, mille kohaselt ehitusluba taotlevad kodanikud saaksid põhjaliku teabe selle kohta, millised on kohalikud võimalused taastuvate energiaallikate kasutamiseks;

| 196. | teeb kohalikele ja piirkondlikele asutustele, maakondadele, linnaosadele ja kohalikele haldusüksustele, eelkõige aga ametiasutustele, koolidele ning lastele ja noorukitele mõeldud sotsiaalasutustele ettepaneku korraldada energia säästmise võistlusi ning ELi ja riigi tasandil asjakohaselt rahastatud kampaaniaid, et suurendada üldsuse teadlikkust energia säästmise võimalustest ning saavutada kodanike osalus ja õppimine; |
| --- | --- |

196.

teeb kohalikele ja piirkondlikele asutustele, maakondadele, linnaosadele ja kohalikele haldusüksustele, eelkõige aga ametiasutustele, koolidele ning lastele ja noorukitele mõeldud sotsiaalasutustele ettepaneku korraldada energia säästmise võistlusi ning ELi ja riigi tasandil asjakohaselt rahastatud kampaaniaid, et suurendada üldsuse teadlikkust energia säästmise võimalustest ning saavutada kodanike osalus ja õppimine;

| 197. | teeb komisjonile ettepaneku kuulutada välja ressursside ja energia tõhusa kasutamise Euroopa aasta, et tõsta kõikidel poliitikatasanditel kodanike teadlikkust ressursside tõhusast kasutamisest ning kasutada kliimamuutust ajendina intensiivse arutelu korraldamiseks ressursside kättesaadavuse ning kasutamise üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema energiapuudusega, tagama veesäästmiskultuuri väljakujunemist ning tõstma haridusprogrammide abil üldsuse teadlikkust veesäästmisest; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi edendada säästlikumat veetarbimist ergutavat linnade võrgustikku, et vahetada häid tavasid ning viia koos ellu katse- ja näidisprojekte; kutsub liikmesriike üles korraldama tasuta energiaauditeid, mis võimaldaks kodanikel vähendada oma energiatarbimist ja heitkoguseid; |
| --- | --- |

197.

teeb komisjonile ettepaneku kuulutada välja ressursside ja energia tõhusa kasutamise Euroopa aasta, et tõsta kõikidel poliitikatasanditel kodanike teadlikkust ressursside tõhusast kasutamisest ning kasutada kliimamuutust ajendina intensiivse arutelu korraldamiseks ressursside kättesaadavuse ning kasutamise üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema energiapuudusega, tagama veesäästmiskultuuri väljakujunemist ning tõstma haridusprogrammide abil üldsuse teadlikkust veesäästmisest; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi edendada säästlikumat veetarbimist ergutavat linnade võrgustikku, et vahetada häid tavasid ning viia koos ellu katse- ja näidisprojekte; kutsub liikmesriike üles korraldama tasuta energiaauditeid, mis võimaldaks kodanikel vähendada oma energiatarbimist ja heitkoguseid;

| 198. | peab reklaami ja tootekirjeldusi oluliseks vahendiks tarbijate teadlikkuse suurendamisel tarbekaupade keskkonnakulude kohta ning tarbijakäitumise muutmisel; hoiatab aga „ökoloogilise puhtakspesemise” eest ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles Euroopa tööstusrühmitustega konsulteerides koostama oma tööstussektorite jaoks reklaami- ja märgistuskoodeksit, et mõista hukka valeteavet andvad reklaamid ja toodete keskkonnamõju kohta tehtavad valetunnistused ning pidada kinni Euroopa kehtivatest reklaami- ja märgistuseeskirjadest; |
| --- | --- |

198.

peab reklaami ja tootekirjeldusi oluliseks vahendiks tarbijate teadlikkuse suurendamisel tarbekaupade keskkonnakulude kohta ning tarbijakäitumise muutmisel; hoiatab aga „ökoloogilise puhtakspesemise” eest ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles Euroopa tööstusrühmitustega konsulteerides koostama oma tööstussektorite jaoks reklaami- ja märgistuskoodeksit, et mõista hukka valeteavet andvad reklaamid ja toodete keskkonnamõju kohta tehtavad valetunnistused ning pidada kinni Euroopa kehtivatest reklaami- ja märgistuseeskirjadest;

| 199. | peab oluliseks keskenduda dialoogis kodanike ja jaekaubandusega peamiselt piirkondlike ja hooajatoodete reklaamile, ning kaaluda sealjuures toodete puhul tootmisviisi kohta abistava teabe andmist, eelkõige tarbijatele suunatud kohustuslikku märgistamist; |
| --- | --- |

199.

peab oluliseks keskenduda dialoogis kodanike ja jaekaubandusega peamiselt piirkondlike ja hooajatoodete reklaamile, ning kaaluda sealjuures toodete puhul tootmisviisi kohta abistava teabe andmist, eelkõige tarbijatele suunatud kohustuslikku märgistamist;

| 200. | peab elanikkonna vähest informeeritust kliimamuutusega võitlemise meetmetest tõsiseks probleemiks; palub seetõttu ELil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametitel ja asutustel koostöös ajakirjandusega, ringhäälinguorganisatsioonidega ja sidusmeediaga kavandada ja läbi viia üleeuroopaline teabekampaania kliimamuutuse põhjuste ja tagajärgede ning ressursside vähenemise kohta, mille eesmärk oleks näidata individuaalseid võimalusi oma igapäevase käitumise muutmiseks ning tutvustada paremini ja arusaadavamalt Euroopa ja liikmesriikide ametiasutuste tööd kliimamuutusega võitlemise meetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

200.

peab elanikkonna vähest informeeritust kliimamuutusega võitlemise meetmetest tõsiseks probleemiks; palub seetõttu ELil, liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel ametitel ja asutustel koostöös ajakirjandusega, ringhäälinguorganisatsioonidega ja sidusmeediaga kavandada ja läbi viia üleeuroopaline teabekampaania kliimamuutuse põhjuste ja tagajärgede ning ressursside vähenemise kohta, mille eesmärk oleks näidata individuaalseid võimalusi oma igapäevase käitumise muutmiseks ning tutvustada paremini ja arusaadavamalt Euroopa ja liikmesriikide ametiasutuste tööd kliimamuutusega võitlemise meetmete valdkonnas;

| 201. | väljendab rahulolu suurettevõtete algatusega järgida koostöös personaliga ja keskmise suurusega tarnijatega ettevõttesiseseid vähendamiseesmärke ning teha kommunikatsioonistrateegiate kaudu üldsuse seas reklaami säästvatele tootmis- ja tarbimismudelitele; ergutab liikmesriikide ja Euroopa tasandi ettevõtete ühendusi rõhutama säästvat äritegevust kui ainulaadset konkurentsieelist; |
| --- | --- |

201.

väljendab rahulolu suurettevõtete algatusega järgida koostöös personaliga ja keskmise suurusega tarnijatega ettevõttesiseseid vähendamiseesmärke ning teha kommunikatsioonistrateegiate kaudu üldsuse seas reklaami säästvatele tootmis- ja tarbimismudelitele; ergutab liikmesriikide ja Euroopa tasandi ettevõtete ühendusi rõhutama säästvat äritegevust kui ainulaadset konkurentsieelist;

2050 – tulevik algab täna

| 202. | Kutsub üles rakendama ajavahemikuks 2009–2014 ette nähtud kliimamuutuse vastu võitlemise tegevuskava järgmiselt:






  a) | komisjon ja liikmesriigid peaksid ELi tasandil:






  — | viima kohalikul ja globaalsel tasandil läbi arutelusid meetmete üle, mida tuleb võtta kliimamuutuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

202.

Kutsub üles rakendama ajavahemikuks 2009–2014 ette nähtud kliimamuutuse vastu võitlemise tegevuskava järgmiselt:

a)

komisjon ja liikmesriigid peaksid ELi tasandil:

—

viima kohalikul ja globaalsel tasandil läbi arutelusid meetmete üle, mida tuleb võtta kliimamuutuse vastu võitlemiseks;

| — | töötama välja, rahastama ja kasutusele võtma kogu ELi hõlmava supervõrgu, mis on ligipääsetav igat liiki energiaettevõtetele; |
| --- | --- |

—

töötama välja, rahastama ja kasutusele võtma kogu ELi hõlmava supervõrgu, mis on ligipääsetav igat liiki energiaettevõtetele;

| — | edendama ja rahastama tõhusat, säästvat, süsinikuheidet vähendavat transpordi infrastruktuuri, sealhulgas vesinikutehnoloogiat ja kiirraudteid; |
| --- | --- |

—

edendama ja rahastama tõhusat, säästvat, süsinikuheidet vähendavat transpordi infrastruktuuri, sealhulgas vesinikutehnoloogiat ja kiirraudteid;

| — | arendama välja uusi kommunikatsioonistrateegiaid, et kodanikke harida ja anda neile stiimul vähendada heidet taskukohasel viisil, näiteks töötades välja teabe toodete ja teenuste süsinikusisalduse kohta; |
| --- | --- |

—

arendama välja uusi kommunikatsioonistrateegiaid, et kodanikke harida ja anda neile stiimul vähendada heidet taskukohasel viisil, näiteks töötades välja teabe toodete ja teenuste süsinikusisalduse kohta;

| — | töötama välja sobivaid õigusvahendeid, mis ergutavad kõiki tööstussektoreid kliimamuutuse vastu võitlemisel juhtpositsiooni saavutama, alustades süsinikuheite läbipaistvuse nõudest; |
| --- | --- |

—

töötama välja sobivaid õigusvahendeid, mis ergutavad kõiki tööstussektoreid kliimamuutuse vastu võitlemisel juhtpositsiooni saavutama, alustades süsinikuheite läbipaistvuse nõudest;

| — | looma tugevamaid seoseid Lissaboni poliitilise ja sotsiaalse strateegia ning kliimamuutuste poliitika vahel; |
| --- | --- |

—

looma tugevamaid seoseid Lissaboni poliitilise ja sotsiaalse strateegia ning kliimamuutuste poliitika vahel;

| b) | kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleks edendada ja vahetada parimaid tavasid, eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | energiatõhususe ja muud meetmed energiapuuduse vastu võitlemiseks, mille eesmärgiks on saavutada nullilähedase energiatarbimisega elu-, äri- ja üldkasutatavad hooned; |
| --- | --- | --- |

b)

kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleks edendada ja vahetada parimaid tavasid, eelkõige järgmistes valdkondades:

—

energiatõhususe ja muud meetmed energiapuuduse vastu võitlemiseks, mille eesmärgiks on saavutada nullilähedase energiatarbimisega elu-, äri- ja üldkasutatavad hooned;

| — | jäätmete ringlussevõtt ja korduvkasutamine, näiteks vastuvõtupunktide infrastruktuuride väljaarendamise abil; |
| --- | --- |

—

jäätmete ringlussevõtt ja korduvkasutamine, näiteks vastuvõtupunktide infrastruktuuride väljaarendamise abil;

| — | taastuvaid energiaallikaid kasutavate, vähese heitega sõiduautode infrastruktuuri väljaarendamine, ühtlasi stiimulite loomine ühistranspordis nullilähedase heitega sõidukite kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

taastuvaid energiaallikaid kasutavate, vähese heitega sõiduautode infrastruktuuri väljaarendamine, ühtlasi stiimulite loomine ühistranspordis nullilähedase heitega sõidukite kasutamiseks;

| — | säästvamate liikumisviiside propageerimine linnas ja maapiirkondades, |
| --- | --- |

—

säästvamate liikumisviiside propageerimine linnas ja maapiirkondades,

| — | kliimamuutusega kohanemise meetmete vastuvõtmine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

kliimamuutusega kohanemise meetmete vastuvõtmine ja rakendamine;

| — | kohaliku ja piirkondliku toidutootmise ja -tarbimise edendamine; |
| --- | --- |

—

kohaliku ja piirkondliku toidutootmise ja -tarbimise edendamine;

| 203. | rõhutab vajadust astuda kliimamuutusele ja selle tagajärgedele vastu poliitiliste meetmete ja kasvatuslike mõjutusvahendite abil, mis põhinevad pikaajalisel perspektiivil, ning rakendada otsuseid järjekindlalt ellu ja mitte allutada neid lühiajalistele poliitilistele eesmärkidele; ergutab propageerima säästlikule arengule suunatud eluviise ja tarbimisharjumusi; |
| --- | --- |

203.

rõhutab vajadust astuda kliimamuutusele ja selle tagajärgedele vastu poliitiliste meetmete ja kasvatuslike mõjutusvahendite abil, mis põhinevad pikaajalisel perspektiivil, ning rakendada otsuseid järjekindlalt ellu ja mitte allutada neid lühiajalistele poliitilistele eesmärkidele; ergutab propageerima säästlikule arengule suunatud eluviise ja tarbimisharjumusi;

| 204. | rõhutab vajadust end kliimamuutuse probleemi keerukusest mitte kohutada lasta, vaid reageerida ideaalide poole püüdleva kujundustahtega ja juhtiva rolliga poliitikas, majanduses ja ühiskonnas majanduslikele, ökoloogilistele ning sotsiaalsetele probleemidele, mida tekitab energia- ja kliimapoliitiline murranguperiood, mis väljendub tooraine nappuses; |
| --- | --- |

204.

rõhutab vajadust end kliimamuutuse probleemi keerukusest mitte kohutada lasta, vaid reageerida ideaalide poole püüdleva kujundustahtega ja juhtiva rolliga poliitikas, majanduses ja ühiskonnas majanduslikele, ökoloogilistele ning sotsiaalsetele probleemidele, mida tekitab energia- ja kliimapoliitiline murranguperiood, mis väljendub tooraine nappuses;

| 205. | rõhutab vajadust langetada otsuseid nende õigsuses ja vajalikkuses veendununa ja Euroopa Liidu asutamise aluspõhimõtetest lähtuvalt ning haarata kinni ainulaadsest võimalusest kujundada strateegilise tegutsemisega meie ühiskonna tulevikku; |
| --- | --- |

205.

rõhutab vajadust langetada otsuseid nende õigsuses ja vajalikkuses veendununa ja Euroopa Liidu asutamise aluspõhimõtetest lähtuvalt ning haarata kinni ainulaadsest võimalusest kujundada strateegilise tegutsemisega meie ühiskonna tulevikku;

| 206. | kutsub parlamendi asjaomaseid organeid üles koostama käesolevast resolutsioonist ja parlamendikomisjoni tööst selle vastuvõtmisele järgneva kolme kuu jooksul laiemale lugejaskonnale suunatud versiooni; |
| --- | --- |

206.

kutsub parlamendi asjaomaseid organeid üles koostama käesolevast resolutsioonist ja parlamendikomisjoni tööst selle vastuvõtmisele järgneva kolme kuu jooksul laiemale lugejaskonnale suunatud versiooni;

| 207. | kutsub oma pädevaid komisjone üles kontrollima ülaltoodud soovituste rakendamist järgmise parlamendi koosseisu ajal, sealhulgas järgmise komisjoni koosseisu volinike kandidaatide kuulamistel ning oma kontaktide kaudu riikide parlamentides; kutsub Euroopa Parlamendi kolmandate riikidega suhtlemise delegatsioone ja Euroopa Parlamendi poolseid mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalejaid üles tõstatama kolmandate riikide esindajatega suheldes regulaarselt kliimamuutuste küsimust ning vajadust võtta kõikide riikide poolt meetmeid ja teha algatusi; |
| --- | --- |

207.

kutsub oma pädevaid komisjone üles kontrollima ülaltoodud soovituste rakendamist järgmise parlamendi koosseisu ajal, sealhulgas järgmise komisjoni koosseisu volinike kandidaatide kuulamistel ning oma kontaktide kaudu riikide parlamentides; kutsub Euroopa Parlamendi kolmandate riikidega suhtlemise delegatsioone ja Euroopa Parlamendi poolseid mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalejaid üles tõstatama kolmandate riikide esindajatega suheldes regulaarselt kliimamuutuste küsimust ning vajadust võtta kõikide riikide poolt meetmeid ja teha algatusi;

*

- *

| 208. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile koos palvega viimasele edastada see kõikidele osapooltele, kes ei ole ELi liikmesriigid ning ÜRO kliimamuutuste konventsioonis kindlaks määratud vaatlejatele. |
| --- | --- |

208.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile koos palvega viimasele edastada see kõikidele osapooltele, kes ei ole ELi liikmesriigid ning ÜRO kliimamuutuste konventsioonis kindlaks määratud vaatlejatele.

---

(1)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 652. vt ka 18. veebruari 2008. aasta täiskogu istungi protokolli punkti 7.

(2)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 437.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0032.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0125.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0223.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0491.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (ELT L 191, 22.7.2005, lk 29).

(8)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 281.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

---

A LISA

VALIK ELi KESKKONNAALASEID ÕIGUSAKTE, MIS ANNAVAD POSITIIVSE PANUSE VÕITLUSSE KLIIMAMUUTUSE VASTU

Kehtivad õigusaktid:

| — | nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (1);

| — | nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) ning sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (2) ning sellega seotud õigusaktid;

| — | nõukogu 23. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/12/EMÜ teatud vedelkütuste väävlisisalduse kohta (3) ja sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/12/EMÜ teatud vedelkütuste väävlisisalduse kohta (3) ja sellega seotud õigusaktid;

| — | nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiv 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (4) ning sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiv 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (4) ning sellega seotud õigusaktid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (5) ja sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (5) ja sellega seotud õigusaktid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (6);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (7) ja sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (7) ja sellega seotud õigusaktid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (8); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (8);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (9) ning sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (9) ning sellega seotud õigusaktid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2003. aasta direktiiv 2003/105/EÜ, millega muudetakse direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (10); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2003. aasta direktiiv 2003/105/EÜ, millega muudetakse direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (10);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/12/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (11); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/12/EÜ, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (11);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (12); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (12);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (13); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ (13);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/40/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (14), ning sellega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/40/EÜ, mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (14), ning sellega seotud õigusaktid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (15); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (15);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (16), ning sellega seotud õigusaktid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (16), ning sellega seotud õigusaktid.

Peatselt avaldatavad
  :

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (2008/0013(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (2008/0013(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (2008/0014(COD)); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... otsus nr .../2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (2008/0014(COD));

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/.../EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 (2008/0015(COD); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/.../EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ, direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1013/2006 (2008/0015(COD);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/..../EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (2008/0016(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2009/..../EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (2008/0016(COD))

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr ..../2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (2007/0297(COD)). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr ..../2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (2007/0297(COD)).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (2007/0019(COD)) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ (2007/0019(COD))

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(2)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(3)  EÜT L 74, 27.3.1993, lk 81.

(4)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26.

(5)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

(6)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(7)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1.

(8)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(9)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(10)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 97.

(11)  ELT L 47, 18.2.2004, lk 26.

(12)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

(13)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

(14)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 12.

(15)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(16)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

---

B LISA

EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONID KLIIMAMUUTUSE JA ENERGIA KOHTA

| — | 17. novembri 2004. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Buenos Airese kliimamuutuste konverentsil (COP-10) (1); |
| --- | --- |

—

17. novembri 2004. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Buenos Airese kliimamuutuste konverentsil (COP-10) (1);

| — | 13. jaanuari 2005. aasta resolutsioon Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (2); |
| --- | --- |

—

13. jaanuari 2005. aasta resolutsioon Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta (2);

| — | 12. mai 2005. aasta resolutsioon valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal (3); |
| --- | --- |

—

12. mai 2005. aasta resolutsioon valitsusekspertide seminari kohta kliimamuutuste teemal (3);

| — | 16. novembri 2005. aasta resolutsioon globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta (4); |
| --- | --- |

—

16. novembri 2005. aasta resolutsioon globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta (4);

| — | 18. jaanuari 2006. aasta resolutsioon kliimamuutuse kohta (5); |
| --- | --- |

—

18. jaanuari 2006. aasta resolutsioon kliimamuutuse kohta (5);

| — | 1. juuni 2006. aasta resolutsioon energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (6); |
| --- | --- |

—

1. juuni 2006. aasta resolutsioon energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (6);

| — | 4. juuli 2006. aasta resolutsioon lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele (7); |
| --- | --- |

—

4. juuli 2006. aasta resolutsioon lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele (7);

| — | 26. oktoobri 2006. aasta resolutsioon Euroopa Liidu strateegia kohta Nairobi kliimamuutuste konverentsil (COP 12 ja COP/MOP 2) (8); |
| --- | --- |

—

26. oktoobri 2006. aasta resolutsioon Euroopa Liidu strateegia kohta Nairobi kliimamuutuste konverentsil (COP 12 ja COP/MOP 2) (8);

| — | 14. detsembri 2006. aasta resolutsioon Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (9); |
| --- | --- |

—

14. detsembri 2006. aasta resolutsioon Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (9);

| — | 14. veebruari 2007. aasta resolutsioon kliimamuutuse kohta (10); |
| --- | --- |

—

14. veebruari 2007. aasta resolutsioon kliimamuutuse kohta (10);

| — | 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (11). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (11).

---

(1)  ELT C 201 E, 18.8.2005, lk 81.

(2)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 144.

(3)  ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 384.

(4)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 120.

(5)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 182.

(6)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 273.

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 119.

(8)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 439.

(9)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 876.

(10)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 344.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0491.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/85

---

Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil

P6_TA(2009)0044

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon energiatõhususe parandamise kohta info- ja sidetehnoloogia abil

(2010/C 67 E/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2008. aasta teatist „Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil” (KOM(2008)0241); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2008. aasta teatist „Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil” (KOM(2008)0241);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt tellitud 2008. aasta septembri uuringut „Info- ja sidetehnoloogia mõju energiatõhususele”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt tellitud 2008. aasta septembri uuringut „Info- ja sidetehnoloogia mõju energiatõhususele”;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, eriti tegevuskava (2007–2009) „Euroopa energiapoliitika”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, eriti tegevuskava (2007–2009) „Euroopa energiapoliitika”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava kohta: potentsiaali realiseerimine (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava kohta: potentsiaali realiseerimine (9);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks – roheline raamat (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks – roheline raamat (11);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni „Energiatõhusus ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem – roheline raamat” (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni „Energiatõhusus ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem – roheline raamat” (12);

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest (13);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL on kehtestanud eesmärgi 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20% võrra ja toota 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest, ning arvestades, et ELi jõupingutused on lisaks suunatud energiatõhususe suurendamisele 20% võrra sama aja jooksul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on kehtestanud eesmärgi 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20% võrra ja toota 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest, ning arvestades, et ELi jõupingutused on lisaks suunatud energiatõhususe suurendamisele 20% võrra sama aja jooksul;

| B. | arvestades, et arvutuste kohaselt võimaldaks info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate tehnoloogiate kasutamine vähendada CO2 heitkoguseid rohkem kui 50 miljoni tonni võrra aastas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arvutuste kohaselt võimaldaks info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate tehnoloogiate kasutamine vähendada CO2 heitkoguseid rohkem kui 50 miljoni tonni võrra aastas;

| C. | arvestades, et eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel ei tohi kahjustada ELi majanduse konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel ei tohi kahjustada ELi majanduse konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust;

| D. | arvestades, et EL on seadnud endale eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks teadmuspõhiseks majanduseks, ja arvestades, et majanduslik konkurentsivõime sõltub suuresti energiatõhususest ning IST kasutamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on seadnud endale eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks teadmuspõhiseks majanduseks, ja arvestades, et majanduslik konkurentsivõime sõltub suuresti energiatõhususest ning IST kasutamisest;

| E. | arvestades, et energiatõhususe suurendamine on üks ökonoomsemaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahendeid, ning arvestades, et energiatõhusus võib otseselt tähendada kokkuhoidu tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et energiatõhususe suurendamine on üks ökonoomsemaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahendeid, ning arvestades, et energiatõhusus võib otseselt tähendada kokkuhoidu tarbijate jaoks;

| F. | arvestades, et IST etendab olulist rolli energiatõhususe suurendamisel kohalikul ja globaalsel tasandil nii tööstus- kui arenevates riikides (eelkõige arukate võrkude ja arukate ehitiste abil ning energiamahukate tööstusharude tootmisprotsesside tehnoloogilise uuendamise abil) ning võttes arvesse võimalikku säästu, mida pakuvad arukad transpordisüsteemid töötlevas tööstuses ja transpordisektoris; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et IST etendab olulist rolli energiatõhususe suurendamisel kohalikul ja globaalsel tasandil nii tööstus- kui arenevates riikides (eelkõige arukate võrkude ja arukate ehitiste abil ning energiamahukate tööstusharude tootmisprotsesside tehnoloogilise uuendamise abil) ning võttes arvesse võimalikku säästu, mida pakuvad arukad transpordisüsteemid töötlevas tööstuses ja transpordisektoris;

| G. | arvestades, et IST sektor põhjustab praegu 2% kogu maailma CO2 heitmetest, ning arvestades, et sektor oleks suuteline lisaks oma CO2 heitmete vähendamisele konkreetselt välja töötama uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IST sektor põhjustab praegu 2% kogu maailma CO2 heitmetest, ning arvestades, et sektor oleks suuteline lisaks oma CO2 heitmete vähendamisele konkreetselt välja töötama uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks;

| H. | arvestades, et austada tuleks tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, tagamaks, et EL kasutuses oleks kõik asjakohased IST rakendused kasvuhoonegaaside heitkoguste alaste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et austada tuleks tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, tagamaks, et EL kasutuses oleks kõik asjakohased IST rakendused kasvuhoonegaaside heitkoguste alaste eesmärkide saavutamiseks;

| I. | arvestades, et IST-tööstuse pakutavatel vahenditel on võtmeroll eri süsteemide jõudluse võrdlemisel nende energiakuluga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et IST-tööstuse pakutavatel vahenditel on võtmeroll eri süsteemide jõudluse võrdlemisel nende energiakuluga;

| J. | arvestades, et mitmed ELi programmid ja algatused juba toetavad IST teadusuuringuid ja innovatsiooni energeetika alal (seitsmes teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogramm, IST poliitika toetusprogramm ja Euroopa aruka energeetika rakenduskavad); arvestades, et maksusoodustustega ja asjakohaste riiklike toetusmeetmetega saab arukaid energiatõhususe lahendusi rahaliselt toetada ja julgustada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitmed ELi programmid ja algatused juba toetavad IST teadusuuringuid ja innovatsiooni energeetika alal (seitsmes teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogramm, IST poliitika toetusprogramm ja Euroopa aruka energeetika rakenduskavad); arvestades, et maksusoodustustega ja asjakohaste riiklike toetusmeetmetega saab arukaid energiatõhususe lahendusi rahaliselt toetada ja julgustada;

| K. | arvestades, et tööstusel ja väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEdel) on võtmeroll energiatõhususe suurendamisel IST ja innovatsiooni kaudu, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööstusel ja väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEdel) on võtmeroll energiatõhususe suurendamisel IST ja innovatsiooni kaudu,

| 1. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma tõsta nt näidisprojektide abil teadlikkust IST tähtsusest energiatõhususe suurendamisel ELi majanduses ning edasiviiva jõuna tootlikkuse ja kasvu suurendamisel ning kulude vähendamisel, mis soodustab konkurentsivõimet, jätkusuutlikku arengut ja ELi kodanike elukvaliteedi tõusu; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma tõsta nt näidisprojektide abil teadlikkust IST tähtsusest energiatõhususe suurendamisel ELi majanduses ning edasiviiva jõuna tootlikkuse ja kasvu suurendamisel ning kulude vähendamisel, mis soodustab konkurentsivõimet, jätkusuutlikku arengut ja ELi kodanike elukvaliteedi tõusu;

| 2. | teeb tulevastele nõukogu eesistujariikidele ettepaneku muuta IST temaatika ning IST tähtsus kliimamuutuse vastu võitlemisel ja sellega kohanemisel oma eesistumise prioriteetideks; |
| --- | --- |

2.

teeb tulevastele nõukogu eesistujariikidele ettepaneku muuta IST temaatika ning IST tähtsus kliimamuutuse vastu võitlemisel ja sellega kohanemisel oma eesistumise prioriteetideks;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma ühtlustada energiatõhususe alaseid kriteeriume, lähenemisviise ja õigusloomealaseid muudatusi ning võtma kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis tähendab, et liikmesriigid ei mõtle ainult komponentidest, vaid tervetest süsteemidest (nt arukad ehitised); nõuab, et komisjon kaaluks võimalust lisada mõjuhindamissuunistesse IST lahenduste kasutamisel saadava potentsiaalse energiasäästu hindamine; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma ühtlustada energiatõhususe alaseid kriteeriume, lähenemisviise ja õigusloomealaseid muudatusi ning võtma kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis tähendab, et liikmesriigid ei mõtle ainult komponentidest, vaid tervetest süsteemidest (nt arukad ehitised); nõuab, et komisjon kaaluks võimalust lisada mõjuhindamissuunistesse IST lahenduste kasutamisel saadava potentsiaalse energiasäästu hindamine;

| 4. | kutsub üles liikmesriike, kes pole veel loonud IT/IST kasutamisel põhinevat rohelist strateegiat ELi CO2 heitkoguste järkjärgulise vähendamiseks, seda tegema; |
| --- | --- |

4.

kutsub üles liikmesriike, kes pole veel loonud IT/IST kasutamisel põhinevat rohelist strateegiat ELi CO2 heitkoguste järkjärgulise vähendamiseks, seda tegema;

| 5. | palub liikmesriikidel rohkem kasutada nn rohelist hanget, et ergutada oma avalikke teenistusi võtma kasutusele IST lahendusi, mis oleksid eeskujuks energiatõhusate lahenduste edendamisel; kutsub avalikku sektorit, alustades ELi institutsioonidest, rakendama võimalikult palju paberivaba kontori poliitikat, dokumendihaldust, e-juhtimist, e-haldust, kaugtööd ning video- ja telekonverentse; nõuab tungivalt, et komisjon haaraks initsiatiivi ja koostaks tegevuskava ELi institutsioonide energiatarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

5.

palub liikmesriikidel rohkem kasutada nn rohelist hanget, et ergutada oma avalikke teenistusi võtma kasutusele IST lahendusi, mis oleksid eeskujuks energiatõhusate lahenduste edendamisel; kutsub avalikku sektorit, alustades ELi institutsioonidest, rakendama võimalikult palju paberivaba kontori poliitikat, dokumendihaldust, e-juhtimist, e-haldust, kaugtööd ning video- ja telekonverentse; nõuab tungivalt, et komisjon haaraks initsiatiivi ja koostaks tegevuskava ELi institutsioonide energiatarbimise vähendamiseks;

| 6. | rõhutab, et igal otsustamistasandil tuleb teha rohkem jõupingutusi, et kasutada kõiki saadaolevaid rahalisi vahendeid (nt seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja innovatsiooniprogramm, ühtekuuluvuspoliitika raames toetatavad asjakohased rakenduskavad, samuti riiklikud ja piirkondlikud programmid) uute IST-põhiste energiatõhusust suurendavate lahenduste kasutusele võtmiseks; kutsub lisaks komisjoni üles sätestama, et vähemalt 5% struktuurifondide rahast kasutataks olemasolevate elamute energiatõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et igal otsustamistasandil tuleb teha rohkem jõupingutusi, et kasutada kõiki saadaolevaid rahalisi vahendeid (nt seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja innovatsiooniprogramm, ühtekuuluvuspoliitika raames toetatavad asjakohased rakenduskavad, samuti riiklikud ja piirkondlikud programmid) uute IST-põhiste energiatõhusust suurendavate lahenduste kasutusele võtmiseks; kutsub lisaks komisjoni üles sätestama, et vähemalt 5% struktuurifondide rahast kasutataks olemasolevate elamute energiatõhususe suurendamiseks;

| 7. | kutsub komisjoni üles toetama süstemaatilist lähenemisviisi arukatele IST lahendustele, pannes erilist rõhku heitkoguste vähendamisele linnaarenduses, eelkõige arukate ehitiste, tänavavalgustuse ning ülekande- ja jaotusvõrkude väljaarendamise ning reaalajas transpordikorralduse abil; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles toetama süstemaatilist lähenemisviisi arukatele IST lahendustele, pannes erilist rõhku heitkoguste vähendamisele linnaarenduses, eelkõige arukate ehitiste, tänavavalgustuse ning ülekande- ja jaotusvõrkude väljaarendamise ning reaalajas transpordikorralduse abil;

| 8. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rahaliste stiimulite abil edendada nn aruka võrgu tehnoloogia kasutamist; palub lisaks liikmesriikidel ergutada kõige moodsamate andurtehnoloogiate kasutamist, mis võimaldavad vähendada energiakadu, tuvastades lekkeid, tõkkeid ja teisi probleeme olulisemates infrastruktuurides; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil ja liikmesriikidel rahaliste stiimulite abil edendada nn aruka võrgu tehnoloogia kasutamist; palub lisaks liikmesriikidel ergutada kõige moodsamate andurtehnoloogiate kasutamist, mis võimaldavad vähendada energiakadu, tuvastades lekkeid, tõkkeid ja teisi probleeme olulisemates infrastruktuurides;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös tööstuse, tarbijate, ametiasutuste, kõrgkoolide ning uurimisasutustega toetama arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamist, valideerimist, kasutuselevõtmist ja edasist levitamist, et parandada energiatõhusust, mis väljendub eelkõige täiustatud elektrivõrkudes, energiatõhusamates hoonetes, arukas valgustuses, tööstusprotsessi automatiseerimises, virtualiseerimises, digiteerimises ning füüsilise reisimise tele- ja videokonverentsidega asendamises; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös tööstuse, tarbijate, ametiasutuste, kõrgkoolide ning uurimisasutustega toetama arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamist, valideerimist, kasutuselevõtmist ja edasist levitamist, et parandada energiatõhusust, mis väljendub eelkõige täiustatud elektrivõrkudes, energiatõhusamates hoonetes, arukas valgustuses, tööstusprotsessi automatiseerimises, virtualiseerimises, digiteerimises ning füüsilise reisimise tele- ja videokonverentsidega asendamises;

| 10. | kutsub liikmesriike üles kasutama IST pakutavat potentsiaali uute ettevõttemudelite võimaldamiseks, eelkõige energiaturul ja seoses elektroonilise elektrikaubandusega, aga ka muudes majandusharudes, et edendada rohelist innovatsiooni ja ettevõtlust; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles kasutama IST pakutavat potentsiaali uute ettevõttemudelite võimaldamiseks, eelkõige energiaturul ja seoses elektroonilise elektrikaubandusega, aga ka muudes majandusharudes, et edendada rohelist innovatsiooni ja ettevõtlust;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes pole veel direktiivis 2006/32/EC sätestatud nõuete täitmiseks sisse viinud asjakohaseid soodustusi seoses arukate elektrienergia mõõturite paigaldamisega ettevõtetes, avalikes teenistustes ja majapidamistes, teeksid seda võimalikult kiiresti; kutsub komisjoni ja liikmesriike sel eesmärgil üles tagama, et investeeringute abil leviksid tarbijatele mõeldud automatiseeritud ISTd (arukad mõõturid, mis annavad ülevaate vahetust energiatarbest, sh sellised, mida saab kasutada majapidamistes) 2019. aastaks sajaprotsendiliselt; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes pole veel direktiivis 2006/32/EC sätestatud nõuete täitmiseks sisse viinud asjakohaseid soodustusi seoses arukate elektrienergia mõõturite paigaldamisega ettevõtetes, avalikes teenistustes ja majapidamistes, teeksid seda võimalikult kiiresti; kutsub komisjoni ja liikmesriike sel eesmärgil üles tagama, et investeeringute abil leviksid tarbijatele mõeldud automatiseeritud ISTd (arukad mõõturid, mis annavad ülevaate vahetust energiatarbest, sh sellised, mida saab kasutada majapidamistes) 2019. aastaks sajaprotsendiliselt;

| 12. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke ametiasutusi üles oluliselt investeerima IST poolt võimalikuks tehtud hajutatud energiatootmise süsteemidesse (sealhulgas soojuse ja elektri koostootmine, mis on kasulikult hübridiseeritud taastuvate energiaallikatega, näiteks päikeseenergial põhinevate tehnoloogiatega, erilise rõhuga arukale päikesejälgimistehnoloogiale, ja tuuletehnoloogiatega), ning nõuab, et EÜ õigusakte ja liikmesriikide seadusi vastavalt muudetaks; palub komisjonil, liikmesriikidel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel käsitleda energia detsentraliseeritud tootmist ja jaotamist alati koos ISTga; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke ametiasutusi üles oluliselt investeerima IST poolt võimalikuks tehtud hajutatud energiatootmise süsteemidesse (sealhulgas soojuse ja elektri koostootmine, mis on kasulikult hübridiseeritud taastuvate energiaallikatega, näiteks päikeseenergial põhinevate tehnoloogiatega, erilise rõhuga arukale päikesejälgimistehnoloogiale, ja tuuletehnoloogiatega), ning nõuab, et EÜ õigusakte ja liikmesriikide seadusi vastavalt muudetaks; palub komisjonil, liikmesriikidel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel käsitleda energia detsentraliseeritud tootmist ja jaotamist alati koos ISTga;

| 13. | kutsub liikmesriike üles looma paremaid tingimusi IST kasutamiseks energiamahukates tööstusharudes ja eriti ehitustööstuses (nt tootmisliinidel kõrgetasemeliste integreeritud seire- ja kontrollitehnoloogiate kasutusele võtmise abil), sest 10% ülemaailmsetest CO2 heitkogustest tekib ehitusmaterjalide tootmisel; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles looma paremaid tingimusi IST kasutamiseks energiamahukates tööstusharudes ja eriti ehitustööstuses (nt tootmisliinidel kõrgetasemeliste integreeritud seire- ja kontrollitehnoloogiate kasutusele võtmise abil), sest 10% ülemaailmsetest CO2 heitkogustest tekib ehitusmaterjalide tootmisel;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles keskenduma olemasolevate hoonete ja muude ehitiste energiatõhususele, sest 40% kogu tarbitavast energiast läheb ehitiste arvele; palub seoses sellega luua paremad tingimused IST kasutamiseks arukate hoonete juures; ergutab liikmesriike pakkuma stiimuleid vanemate majade restaureerimiseks ning passiivmajade ja heitmevabade majade ehitamiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles keskenduma olemasolevate hoonete ja muude ehitiste energiatõhususele, sest 40% kogu tarbitavast energiast läheb ehitiste arvele; palub seoses sellega luua paremad tingimused IST kasutamiseks arukate hoonete juures; ergutab liikmesriike pakkuma stiimuleid vanemate majade restaureerimiseks ning passiivmajade ja heitmevabade majade ehitamiseks;

| 15. | tervitab IST-alase konsultatsiooni- ja partnerlusprotsessi käivitamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste, nagu ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS ja energiatõhusate ehitiste ühine tehnoloogiaalgatus (E2B) kaudu toetama kõigi ehituse, energiatõhususe ja IST sektorites tegevate partnerite vahelist tihedamat koostööd; kutsub kõiki partnereid üles tegema koostööd avatud normide ja standardite koostamisel, et tagada eri tehnoloogiate kokkusobivus; |
| --- | --- |

15.

tervitab IST-alase konsultatsiooni- ja partnerlusprotsessi käivitamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste, nagu ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS ja energiatõhusate ehitiste ühine tehnoloogiaalgatus (E2B) kaudu toetama kõigi ehituse, energiatõhususe ja IST sektorites tegevate partnerite vahelist tihedamat koostööd; kutsub kõiki partnereid üles tegema koostööd avatud normide ja standardite koostamisel, et tagada eri tehnoloogiate kokkusobivus;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama suure energiatõhususe potentsiaaliga uute ISTde ja nende rakenduste alaseid teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ning näidisprojekte, eriti puudutab see mikro- ja nanoelektroonikat, samuti arenevaid kvant- ja fotoonikatehnoloogiaid; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama suure energiatõhususe potentsiaaliga uute ISTde ja nende rakenduste alaseid teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ning näidisprojekte, eriti puudutab see mikro- ja nanoelektroonikat, samuti arenevaid kvant- ja fotoonikatehnoloogiaid;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama valgustustehnoloogia ja arukate valgustusrakenduste alaseid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja näidisprojekte, et oleks võimalik jõulisemalt edendada energiatõhusama valgustuse kasutamist üldkasutatavates sise- ja välisruumides, pidades eriti silmas väga tõhusaid valgusdioode (LED); nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid teadusuuringuid, mis käsitlevad valgustussüsteeme tervikuna, mitte ainult selliste süsteemide komponente; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama valgustustehnoloogia ja arukate valgustusrakenduste alaseid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja näidisprojekte, et oleks võimalik jõulisemalt edendada energiatõhusama valgustuse kasutamist üldkasutatavates sise- ja välisruumides, pidades eriti silmas väga tõhusaid valgusdioode (LED); nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid teadusuuringuid, mis käsitlevad valgustussüsteeme tervikuna, mitte ainult selliste süsteemide komponente;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult hästi ära kasutama Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi pakutavaid võimalusi, et tagada transpordisektoris vastavate ISTga kombineeritavate rakenduste võimalikult lai kasutamine, eriti seoses liiklusvoogude juhtimise ja korraldamise, kaupade ja isikute liikumist puudutava reaalajas teavitamise ning transporditeekondade ja -viiside optimeeritud valikuga; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult hästi ära kasutama Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi pakutavaid võimalusi, et tagada transpordisektoris vastavate ISTga kombineeritavate rakenduste võimalikult lai kasutamine, eriti seoses liiklusvoogude juhtimise ja korraldamise, kaupade ja isikute liikumist puudutava reaalajas teavitamise ning transporditeekondade ja -viiside optimeeritud valikuga;

| 19. | kutsub liikmesriike üles riiklikul ja kohalikul tasandil koostööd tegema, et kooskõlastada lähenemine IST-l põhinevate tehnoloogiate pakutavatel arukatel lahendustel põhineva energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku liikuvuse kasutamisele (nt eratranspordi optimeerimine, arukas logistika, tõhus sõidukite ja liiklusvoo seire, kavandamine ja simulatsioon), mis võimaldaks tagada koostalitlusvõime, väiksemad kulud ja tõhusama toime; palub lisaks liikmesriikidel toetada standardiasutusi ELi ja ülemaailmsete standardite määratlemisel ja kehtestamisel arukate transpordisüsteemide jaoks; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles riiklikul ja kohalikul tasandil koostööd tegema, et kooskõlastada lähenemine IST-l põhinevate tehnoloogiate pakutavatel arukatel lahendustel põhineva energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku liikuvuse kasutamisele (nt eratranspordi optimeerimine, arukas logistika, tõhus sõidukite ja liiklusvoo seire, kavandamine ja simulatsioon), mis võimaldaks tagada koostalitlusvõime, väiksemad kulud ja tõhusama toime; palub lisaks liikmesriikidel toetada standardiasutusi ELi ja ülemaailmsete standardite määratlemisel ja kehtestamisel arukate transpordisüsteemide jaoks;

| 20. | palub liikmesriikidel käivitada programme ja luua stiimuleid, et parandada olemasolevate sõidukite heitmenäitajaid, eelkõige kõrgetasemeliste IST lahenduste abil, varustades sõidukid tagantjärele heitmete kontrollisüsteemidega ja võttes kasutusele reaalajas töötavad mobiilsed seireplatvormid; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel käivitada programme ja luua stiimuleid, et parandada olemasolevate sõidukite heitmenäitajaid, eelkõige kõrgetasemeliste IST lahenduste abil, varustades sõidukid tagantjärele heitmete kontrollisüsteemidega ja võttes kasutusele reaalajas töötavad mobiilsed seireplatvormid;

| 21. | soovitab liikmesriikidel edendada üldsusele suunatud teavituskampaaniaid energiasäästliku käitumise kohta ja sõidukijuhtide koolitamist energiatõhusa sõidustiili osas; märgib, et seoses sellega on oluline käivitada pilootprogrammid, et näidata parimaid rakendusi transpordis, eriti seoses lisandväärtust andvate IST lahendustega olemasolevatele probleemidele kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

soovitab liikmesriikidel edendada üldsusele suunatud teavituskampaaniaid energiasäästliku käitumise kohta ja sõidukijuhtide koolitamist energiatõhusa sõidustiili osas; märgib, et seoses sellega on oluline käivitada pilootprogrammid, et näidata parimaid rakendusi transpordis, eriti seoses lisandväärtust andvate IST lahendustega olemasolevatele probleemidele kohalikul tasandil;

| 22. | kutsub komisjoni üles avaldama kohalikele omavalitsustele mõeldud parimate tavade juhendit energiatõhusate lahenduste kohta liikluskorralduses ning tegema koostööd tööstuse esindajatega ökouuenduste nimekirja alal (näiteks ökonoomse kütusetarbimise indikaator, sisekummi rõhku jälgiv tarkvara, dünaamiline ökonavigatsioonisüsteem, sõidukiiruse regulaator, kohanduv püsikiirushoidik ja keskkonnamõju reaalajas hindamine sõidustiili järgi), et saavutada keskkonnasäästlik sõidustiil; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles avaldama kohalikele omavalitsustele mõeldud parimate tavade juhendit energiatõhusate lahenduste kohta liikluskorralduses ning tegema koostööd tööstuse esindajatega ökouuenduste nimekirja alal (näiteks ökonoomse kütusetarbimise indikaator, sisekummi rõhku jälgiv tarkvara, dünaamiline ökonavigatsioonisüsteem, sõidukiiruse regulaator, kohanduv püsikiirushoidik ja keskkonnamõju reaalajas hindamine sõidustiili järgi), et saavutada keskkonnasäästlik sõidustiil;

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks algatusi kohalike omavalitsuste teadlikkuse tõstmiseks, sh IST modelleerimisvahendite kasutamist linnaplaneerimise, elamumajanduse ja energiatõhusate digitaalteenuste jaoks; tervitab linnapeade liidu algatust, mis ühendab alalises võrgus Euroopa kõige eesrindlikumate linnade linnapead; nõuab, et see organisatsioon pööraks erilist tähelepanu IST kasutamisele energiatõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks algatusi kohalike omavalitsuste teadlikkuse tõstmiseks, sh IST modelleerimisvahendite kasutamist linnaplaneerimise, elamumajanduse ja energiatõhusate digitaalteenuste jaoks; tervitab linnapeade liidu algatust, mis ühendab alalises võrgus Euroopa kõige eesrindlikumate linnade linnapead; nõuab, et see organisatsioon pööraks erilist tähelepanu IST kasutamisele energiatõhususe parandamiseks;

| 24. | kutsub liikmesriike üles pöörama vajalikku tähelepanu IST kasutamisele töötlevas tööstuses ja komisjoni võimaldama liikmesriikidele paremat juurdepääsu uurimis- ja arendustegevuse näidisprojektidele, milles IST-l on keskne roll töötlevas tööstuses, millest otseselt või kaudselt sõltub 70% ELi töökohtadest, propageerides sellega näiteid parimatest lahendustest ELi töötleva tööstuse moderniseerimisel; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles pöörama vajalikku tähelepanu IST kasutamisele töötlevas tööstuses ja komisjoni võimaldama liikmesriikidele paremat juurdepääsu uurimis- ja arendustegevuse näidisprojektidele, milles IST-l on keskne roll töötlevas tööstuses, millest otseselt või kaudselt sõltub 70% ELi töökohtadest, propageerides sellega näiteid parimatest lahendustest ELi töötleva tööstuse moderniseerimisel;

| 25. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja ergutada IST tööstust süsinikuheitmete vähendamisel, täites kõige rangemaid tõhusus- ja innovatsioonistandardeid toote kogu elutsükli jooksul ning rakendades energiatarbimise seiret turustusahela kõikides osades; ergutab IST sektorit välja arendama vabatahtlikke algatusi energiatarbimise vähendamiseks; soovitab lisaks kasutada tarkvara ja operatsioonisüsteeme, mis tarbivad vähim energiat; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja ergutada IST tööstust süsinikuheitmete vähendamisel, täites kõige rangemaid tõhusus- ja innovatsioonistandardeid toote kogu elutsükli jooksul ning rakendades energiatarbimise seiret turustusahela kõikides osades; ergutab IST sektorit välja arendama vabatahtlikke algatusi energiatarbimise vähendamiseks; soovitab lisaks kasutada tarkvara ja operatsioonisüsteeme, mis tarbivad vähim energiat;

| 26. | kutsub liikmesriike üles investeerima energiatõhususega seotud haridusse, mis peaks algama juba koolis ja arendama tulevastes tarbijates keskkonnateadlikkust; kutsub komisjoni ja liikmesriike lisaks üles tugevalt toetama haridus- ja koolitusprogramme piisava arvu kvalifitseeritud IST-spetsialistide saamiseks ning julgustama eraisikuid ja ettevõtteid omandama tõhusaid tavasid eesmärgipärase hariduse ja koolituse abil, mis õpetab seadmeid tõhusalt kasutama, säästetud energia hulka mõõtma ja arendama rohelisi oskusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles investeerima energiatõhususega seotud haridusse, mis peaks algama juba koolis ja arendama tulevastes tarbijates keskkonnateadlikkust; kutsub komisjoni ja liikmesriike lisaks üles tugevalt toetama haridus- ja koolitusprogramme piisava arvu kvalifitseeritud IST-spetsialistide saamiseks ning julgustama eraisikuid ja ettevõtteid omandama tõhusaid tavasid eesmärgipärase hariduse ja koolituse abil, mis õpetab seadmeid tõhusalt kasutama, säästetud energia hulka mõõtma ja arendama rohelisi oskusi;

| 27. | palub komisjonil ja liikmesriikidel luua soodsama õigusliku keskkonna, et VKEdel, kes võivad mängida IST-põhiste energiatõhususe lahenduste rakendamisel olulist rolli, oleks parem juurdepääs rahalistele vahenditele; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil ja liikmesriikidel luua soodsama õigusliku keskkonna, et VKEdel, kes võivad mängida IST-põhiste energiatõhususe lahenduste rakendamisel olulist rolli, oleks parem juurdepääs rahalistele vahenditele;

| 28. | tervitab ELi ja Ühendriikide Energy Stari koostöö ulatuse laiendamist ning kohustusliku avaliku hanke sätte lisamist rakendusmäärusesse; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks läbirääkimisi tulevaste toodete üle; |
| --- | --- |

28.

tervitab ELi ja Ühendriikide Energy Stari koostöö ulatuse laiendamist ning kohustusliku avaliku hanke sätte lisamist rakendusmäärusesse; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks läbirääkimisi tulevaste toodete üle;

| 29. | märgib, et uued tehnoloogiad ja lähenemisviisid võivad mõnel juhul suurendada energiatarbimist võrreldes süsteemidega, mida nad asendavad; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme tagamaks, et tarbijatel oleks täielik ülevaade uuenduslike süsteemide energiatõhususest võrreldes tehnoloogiaga, mida nad asendavad; palub komisjonil luua metoodika süsteemide energiatõhususe hindamiseks; nendib, et arukad mõõdikud võivad mängida olulist rolli tarbijate hoiatamisel muutuste üldise mõju eest energiatõhususele, kui tarbijad muudavad oma käitumist või võtavad kasutusele uued süsteemid; |
| --- | --- |

29.

märgib, et uued tehnoloogiad ja lähenemisviisid võivad mõnel juhul suurendada energiatarbimist võrreldes süsteemidega, mida nad asendavad; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme tagamaks, et tarbijatel oleks täielik ülevaade uuenduslike süsteemide energiatõhususest võrreldes tehnoloogiaga, mida nad asendavad; palub komisjonil luua metoodika süsteemide energiatõhususe hindamiseks; nendib, et arukad mõõdikud võivad mängida olulist rolli tarbijate hoiatamisel muutuste üldise mõju eest energiatõhususele, kui tarbijad muudavad oma käitumist või võtavad kasutusele uued süsteemid;

| 30. | kutsub komisjoni üles tegema kolmandate riikidega tihedat koostööd, et muuta energiatõhusust suurendav IST laiemalt kättesaadavaks; kutsub ka üles kehtestama ühised standardid energiatõhusatele toodetele, eriti ELi projektidele Energy Stari raames, mis aitavad märkimisväärselt suurendada energiatõhusust ja vähendada keskkonnamõju ning mida saaks rakendada ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles tegema kolmandate riikidega tihedat koostööd, et muuta energiatõhusust suurendav IST laiemalt kättesaadavaks; kutsub ka üles kehtestama ühised standardid energiatõhusatele toodetele, eriti ELi projektidele Energy Stari raames, mis aitavad märkimisväärselt suurendada energiatõhusust ja vähendada keskkonnamõju ning mida saaks rakendada ka kolmandates riikides;

| 31. | palub liikmesriikidel toetada aktiivselt suure energiasäästu potentsiaaliga IST lahenduste kasutusele võtmist ELi kaugemates piirkondades, näiteks saartel ning mägistel ja eraldatud aladel; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel toetada aktiivselt suure energiasäästu potentsiaaliga IST lahenduste kasutusele võtmist ELi kaugemates piirkondades, näiteks saartel ning mägistel ja eraldatud aladel;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(2)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

(3)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

(4)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

(5)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

(6)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(7)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0354.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0033.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0007.

(11)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 876.

(12)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 273.

(13)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 133.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/91

---

Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmine ja ümberasustamine

P6_TA(2009)0045

Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2009. aasta resolutsioon Guantánamo kinnipidamiskeskuse vangide tagasisaatmise ja ümberasustamise kohta

(2010/C 67 E/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi ning omavolilise kinnipidamise, tahtevastase ja riigi korraldatud varjatud kadumise ja piinamise keelamist käsitlevaid rahvusvahelisi, Euroopa Liidu ja siseriiklikke õigusakte, näiteks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast 10. detsembri 1984. aasta konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi ning omavolilise kinnipidamise, tahtevastase ja riigi korraldatud varjatud kadumise ja piinamise keelamist käsitlevaid rahvusvahelisi, Euroopa Liidu ja siseriiklikke õigusakte, näiteks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast 10. detsembri 1984. aasta konventsiooni;

| — | võttes arvesse USA ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist Atlandi-ülest koostööd, eelkõige terrorismivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist Atlandi-ülest koostööd, eelkõige terrorismivastase võitluse valdkonnas;

| — | võttes arvesseoma 13. juuni 2006. aasta resolutsiooni kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesseoma 13. juuni 2006. aasta resolutsiooni kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos (1),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2006. aasta resolutsiooni Guantánamo kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule Guantánamo kinnipeetavate õiguse kohta õiglasele kohtupidamisele (3);

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2002. aasta resolutsiooni Guantánamo Bay kinnipeetavate kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2002. aasta resolutsiooni Guantánamo Bay kinnipeetavate kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioone,

| — | võttes arvesseÜRO inimõiguste komisjoni 15. veebruari 2006. aasta raportit inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesseÜRO inimõiguste komisjoni 15. veebruari 2006. aasta raportit inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööride avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööride avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO piinamisvastase komisjoni järeldusi ja soovitusi, mis on seotud Ameerika Ühendriikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO piinamisvastase komisjoni järeldusi ja soovitusi, mis on seotud Ameerika Ühendriikidega,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 20. jaanuari 2009. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 20. jaanuari 2009. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. jaanuari 2009. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. jaanuari 2009. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori avaldust,

| — | võttes arvesse ELi õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste voliniku ning ELi eesistujariigi avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste voliniku ning ELi eesistujariigi avaldusi;

| — | võttes arvesse oma 14. veebruar 2007. aasta resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta (5) ning Euroopa Nõukogu tegevust samas küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruar 2007. aasta resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta (5) ning Euroopa Nõukogu tegevust samas küsimuses;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakuid rajas USA 2002. aasta jaanuaris Guantánamo lahe äärde (Kuuba) tugevdatud järelevalvega kinnipidamiskeskuse, kus peetakse kinni terrorismis kahtlustatavaid isikuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakuid rajas USA 2002. aasta jaanuaris Guantánamo lahe äärde (Kuuba) tugevdatud järelevalvega kinnipidamiskeskuse, kus peetakse kinni terrorismis kahtlustatavaid isikuid;

| B. | arvestades, et Guantánamo Bay vangidel ei lubata kasutada põhilisi inimõigusi, eriti õigust õiglasele kohtupidamisele, ja nende kallal on kasutatud jõhkraid ülekuulamisvõtteid, näiteks uppumist imiteerivat piinamisviisi, mis on piinamine ning julm, ebainimlik või alandav kohtlemine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Guantánamo Bay vangidel ei lubata kasutada põhilisi inimõigusi, eriti õigust õiglasele kohtupidamisele, ja nende kallal on kasutatud jõhkraid ülekuulamisvõtteid, näiteks uppumist imiteerivat piinamisviisi, mis on piinamine ning julm, ebainimlik või alandav kohtlemine;

| C. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide kohtute, sealhulgas Ülemkohtu paljudes otsustes on tunnistatud osalisi ja piiratud õigusi, sealhulgas võimalust anda asi Ameerika tsiviilkohtutele menetlemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide kohtute, sealhulgas Ülemkohtu paljudes otsustes on tunnistatud osalisi ja piiratud õigusi, sealhulgas võimalust anda asi Ameerika tsiviilkohtutele menetlemiseks;

| D. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide ametiasutuste avaldatud nimekirjas on 759 Gunatánamo endist ja praegust vangi; arvestades, et 525 vangi on vabastatud, kuid viis on surnud vangistuses; arvestades, et praegu on Guantánamos umbes 250 vangi ja et:






  — | paljud jäävad Guantánamosse lihtsalt seetõttu, et ei ole riiki, kuhu nad saaksid ohutult tagasi pöörduda; need on mehed, kellele ei ole kunagi süüdistust esitatud ja kellele Ameerika Ühendriigid ei esita süüdistust üheski kuriteos; |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide ametiasutuste avaldatud nimekirjas on 759 Gunatánamo endist ja praegust vangi; arvestades, et 525 vangi on vabastatud, kuid viis on surnud vangistuses; arvestades, et praegu on Guantánamos umbes 250 vangi ja et:

—

paljud jäävad Guantánamosse lihtsalt seetõttu, et ei ole riiki, kuhu nad saaksid ohutult tagasi pöörduda; need on mehed, kellele ei ole kunagi süüdistust esitatud ja kellele Ameerika Ühendriigid ei esita süüdistust üheski kuriteos;

| — | paljude osas alles kaalutakse, kas neid süüdistada ja nende üle kohut mõista; |
| --- | --- |

—

paljude osas alles kaalutakse, kas neid süüdistada ja nende üle kohut mõista;

| — | paljude puhul arvatakse, et nad kujutavad endast potentsiaalset ohtu, kuid Ameerika Ühendriigid ei kavatse neile süüdistust esitada; |
| --- | --- |

—

paljude puhul arvatakse, et nad kujutavad endast potentsiaalset ohtu, kuid Ameerika Ühendriigid ei kavatse neile süüdistust esitada;

| E. | arvestades, et piinamise ja muude ebaseaduslike vahendite kasutamine osutab sellele, et kohus ei saa kogutud „tõendeid” arvesse võtta, mis teeb terrorismis süüdistamise ja süüdimõistva kohtuotsuse tegemise võimatuks, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et piinamise ja muude ebaseaduslike vahendite kasutamine osutab sellele, et kohus ei saa kogutud „tõendeid” arvesse võtta, mis teeb terrorismis süüdistamise ja süüdimõistva kohtuotsuse tegemise võimatuks,

| F. | arvestades, et Ameerika Ühendriikide ametivõimud väidavad, et 61 endist Guántanamo Bay vangi on pärast nende vabastamist uuesti terrorismiga tegelema hakanud, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ameerika Ühendriikide ametivõimud väidavad, et 61 endist Guántanamo Bay vangi on pärast nende vabastamist uuesti terrorismiga tegelema hakanud,

| 1. | on väga rahul USA presidendi Barack Obama otsustega sulgeda Guantánamo Bay, kinnipidamiskeskus ja muude sellega seotud korraldustega, mis tähistavad olulist muutust Ameerika Ühendriikide poliitikas inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamise suunas; soovitab uuel valitsusel jätkata tegevust selles suunas; |
| --- | --- |

1.

on väga rahul USA presidendi Barack Obama otsustega sulgeda Guantánamo Bay, kinnipidamiskeskus ja muude sellega seotud korraldustega, mis tähistavad olulist muutust Ameerika Ühendriikide poliitikas inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse austamise suunas; soovitab uuel valitsusel jätkata tegevust selles suunas;

| 2. | tuletab meelde, et kõige suuremat vastutust Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise ja selle vangide tuleviku eest kannavad Ameerika Ühendriigid; kinnitab sellele vaatamata, et kõik demokraatlikud riigid on kohustatud järgima rahvusvahelist õigust ja põhiõigusi, eelkõige aga EL ja selle liikmesriigid, mis koos moodustavad ühistel väärtusel rajaneva ühiskonna; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kõige suuremat vastutust Guantánamo Bay kinnipidamiskeskuse sulgemise ja selle vangide tuleviku eest kannavad Ameerika Ühendriigid; kinnitab sellele vaatamata, et kõik demokraatlikud riigid on kohustatud järgima rahvusvahelist õigust ja põhiõigusi, eelkõige aga EL ja selle liikmesriigid, mis koos moodustavad ühistel väärtusel rajaneva ühiskonna;

| 3. | kutsub Ameerika Ühendriike üles tagama Guantánamo kinnipeetavatele nende inimõigused ja põhivabadused rahvusvahelise ja Ameerika Ühendriikide põhiseaduse alusel ja tagama, et:






  — | kinnipeetava, kelle vastu Ameerika Ühendriikidel on piisavalt tõendeid, üle peetakse nõuetekohaselt kohut viivitamata õiglaselt ja avalikult pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus ja süüdimõistmise korral kannab vanglakaristust Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- | --- |

3.

kutsub Ameerika Ühendriike üles tagama Guantánamo kinnipeetavatele nende inimõigused ja põhivabadused rahvusvahelise ja Ameerika Ühendriikide põhiseaduse alusel ja tagama, et:

—

kinnipeetava, kelle vastu Ameerika Ühendriikidel on piisavalt tõendeid, üle peetakse nõuetekohaselt kohut viivitamata õiglaselt ja avalikult pädevas, sõltumatus ja erapooletus kohtus ja süüdimõistmise korral kannab vanglakaristust Ameerika Ühendriikides;

| — | kinnipeetav, kellele süüdistust ei esitata ja kes soovib vabatahtlikult kodumaale tagasi pöörduda, saadetakse koduriiki tagasi nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

—

kinnipeetav, kellele süüdistust ei esitata ja kes soovib vabatahtlikult kodumaale tagasi pöörduda, saadetakse koduriiki tagasi nii kiiresti kui võimalik;

| — | kinnipeetavale, kellele süüdistust ei esitata, kuid keda ei saa kodumaale tagasi saata piinamise või tagakiusamise tegeliku ohu tõttu, antakse võimalus Ameerika Ühendriikidesse jääda ja talle pakutakse humanitaarkaitset USA mandriosas ning võimaldatakse hüvitust; |
| --- | --- |

—

kinnipeetavale, kellele süüdistust ei esitata, kuid keda ei saa kodumaale tagasi saata piinamise või tagakiusamise tegeliku ohu tõttu, antakse võimalus Ameerika Ühendriikidesse jääda ja talle pakutakse humanitaarkaitset USA mandriosas ning võimaldatakse hüvitust;

| 4. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd USA valitsusega, kui ta peaks seda paluma, et leida lahendused ja olla valmis Guantánamo vangide vastuvõtmiseks ELi, et toetada rahvusvahelise õiguse tugevdamist, tagades sellega prioriteedina kõikide õiglase ja inimliku kohtlemise; tuletab meelde, et liikmesriikidel on lojaalse koostöö kohustus konsulteerida üksteisega avaliku julgeoleku võimalike mõjude osas kogu ELis; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd USA valitsusega, kui ta peaks seda paluma, et leida lahendused ja olla valmis Guantánamo vangide vastuvõtmiseks ELi, et toetada rahvusvahelise õiguse tugevdamist, tagades sellega prioriteedina kõikide õiglase ja inimliku kohtlemise; tuletab meelde, et liikmesriikidel on lojaalse koostöö kohustus konsulteerida üksteisega avaliku julgeoleku võimalike mõjude osas kogu ELis;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele; NATO peasekretärile, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile ja esimehele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja kongressile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele; NATO peasekretärile, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee peasekretärile ja esimehele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja kongressile.

---

(1)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 136.

(2)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 423.

(3)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 640.

(4)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 353.

(5)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 309.

---

Neljapäev, 5. veebruari 2009.

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/94

---

Direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) rakendamine Euroopa Liidus: kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni külastused ajavahemikul 2005-2008

P6_TA(2009)0047

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtu miinimumnõudeid käsitleva direktiivi 2003/9/EÜ rakendamise kohta Euroopa Liidus kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajavahemikul 2005–2008 toimunud külastuste põhjal (2008/2235(INI))

(2010/C 67 E/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (1) (edaspidi vastuvõtudirektiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (1) (edaspidi vastuvõtudirektiiv);

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (2) (edaspidi menetlusdirektiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (2) (edaspidi menetlusdirektiiv);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (3) (edaspidi Dublin II määrus); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (3) (edaspidi Dublin II määrus);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta aruannet nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, kohaldamise kohta (KOM(2007)0745); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta aruannet nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, kohaldamise kohta (KOM(2007)0745);

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikleid 5 ja 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikleid 5 ja 8;

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni Itaaliat (Lampedusa), Hispaaniat (Ceuta ja Melilla, Kanaari saared), Prantsusmaad (Pariis), Maltat, Kreekat, Belgiat, Ühendkuningriiki, Madalmaid, Poolat, Taanit ja Küprost külastanud delegatsioonide aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni Itaaliat (Lampedusa), Hispaaniat (Ceuta ja Melilla, Kanaari saared), Prantsusmaad (Pariis), Maltat, Kreekat, Belgiat, Ühendkuningriiki, Madalmaid, Poolat, Taanit ja Küprost külastanud delegatsioonide aruandeid;

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Lampedusa kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Lampedusa kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni pagulaste laagrite olukorra kohta Maltal (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni pagulaste laagrite olukorra kohta Maltal (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembril 2008 esitatud ettepanekut direktiivi, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, uuesti sõnastamise kohta (KOM(2008)0815) (edaspidi „uuesti sõnastamise ettepanek”) ja ettepanekut Dublini II määruse muutmise kohta (KOM (2008)0820); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembril 2008 esitatud ettepanekut direktiivi, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, uuesti sõnastamise kohta (KOM(2008)0815) (edaspidi „uuesti sõnastamise ettepanek”) ja ettepanekut Dublini II määruse muutmise kohta (KOM (2008)0820);

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0024/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0024/2009),

| A. | arvestades, et vastuvõtudirektiiv, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi esimese etapi oluline osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastuvõtudirektiiv, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi esimese etapi oluline osa;

| B. | arvestades, et vastuvõtudirektiivi kohaldatakse varjupaigataotlejate ja pagulaste suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastuvõtudirektiivi kohaldatakse varjupaigataotlejate ja pagulaste suhtes;

| C. | arvestades, et sellised põhiõigused nagu õigus elada inimväärset elu, õigus pereelu kaitsele ja tervishoiu kättesaadavusele ning kaebuse esitamise õigus peavad alati olema tagatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sellised põhiõigused nagu õigus elada inimväärset elu, õigus pereelu kaitsele ja tervishoiu kättesaadavusele ning kaebuse esitamise õigus peavad alati olema tagatud;

| D. | arvestades, et vastuvõtu- ja menetlusdirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid esitama varjupaigataotlejatele kirjalikult teavet nende õiguste ning abi andvate organisatsioonide kohta; arvestades, et menetluste keerukuse ja lühikeste tähtaegade tõttu, eelkõige kiirendatud menetluse puhul, on väga oluline, et varjupaigataotlejatele võimaldataks asjakohast juriidilist nõu, vajaduse korral tõlgi kasutamist ja neid puudutavate otsuste saamist neile eeldatavasti mõistlikul määral arusaadavas keeles; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastuvõtu- ja menetlusdirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid esitama varjupaigataotlejatele kirjalikult teavet nende õiguste ning abi andvate organisatsioonide kohta; arvestades, et menetluste keerukuse ja lühikeste tähtaegade tõttu, eelkõige kiirendatud menetluse puhul, on väga oluline, et varjupaigataotlejatele võimaldataks asjakohast juriidilist nõu, vajaduse korral tõlgi kasutamist ja neid puudutavate otsuste saamist neile eeldatavasti mõistlikul määral arusaadavas keeles;

| E. | arvestades, et tuleb jälgida, et varjupaigamenetlused oleksid selged (eelkõige varjupaigataotluse rahuldamise ja tagasilükkamise kriteeriumid), õiglased, tõhusad ja proportsionaalsed, et tagada tõhus juurdepääs varjupaigale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleb jälgida, et varjupaigamenetlused oleksid selged (eelkõige varjupaigataotluse rahuldamise ja tagasilükkamise kriteeriumid), õiglased, tõhusad ja proportsionaalsed, et tagada tõhus juurdepääs varjupaigale;

| F. | arvestades, et vastuvõtudirektiivi artikliga 7 antakse varjupaigataotlejatele vaba liikumise õigus selle liikmesriigi piires, kus nad varjupaika taotlevad, kuid liikmesriigid võivad seda õigust piirata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastuvõtudirektiivi artikliga 7 antakse varjupaigataotlejatele vaba liikumise õigus selle liikmesriigi piires, kus nad varjupaika taotlevad, kuid liikmesriigid võivad seda õigust piirata;

| G. | arvestades, et varjupaigataotlejate vastuvõtu nõudeid käsitlevat vastuvõtudirektiivi kohaldatakse varjupaigataotlejate ja pagulaste suhtes, kuid paljudes külastatud keskustes hoitakse varjupaigataotlejaid ja ebaseaduslikke sisserändajaid samal territooriumil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et varjupaigataotlejate vastuvõtu nõudeid käsitlevat vastuvõtudirektiivi kohaldatakse varjupaigataotlejate ja pagulaste suhtes, kuid paljudes külastatud keskustes hoitakse varjupaigataotlejaid ja ebaseaduslikke sisserändajaid samal territooriumil;

| H. | arvestades, et lapse õiguste konventsioon kaitseb kõikide alaealiste õigusi, sealhulgas väljaspool oma päritoluriiki viibivate alaealiste õigusi, ning et vastuvõtudirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid arvesse võtma alaealiste erilist olukorda ning tagama neile eriõigused, nagu õigus saada haridust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lapse õiguste konventsioon kaitseb kõikide alaealiste õigusi, sealhulgas väljaspool oma päritoluriiki viibivate alaealiste õigusi, ning et vastuvõtudirektiivi kohaselt peavad liikmesriigid arvesse võtma alaealiste erilist olukorda ning tagama neile eriõigused, nagu õigus saada haridust;

| I. | arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei kasuta vastuvõtukeskusi kõikide või paljude varjupaigataotlejate jaoks, eelistades kohapeal olevaid võimalusi, ning arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ei ole liikmesriikide tavade seda aspekti veel uurinud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitte kõik liikmesriigid ei kasuta vastuvõtukeskusi kõikide või paljude varjupaigataotlejate jaoks, eelistades kohapeal olevaid võimalusi, ning arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ei ole liikmesriikide tavade seda aspekti veel uurinud;

| J. | arvestades asjaolu, et käesolevas resolutsioonis tähendab „kinnipidamine” ajutise iseloomuga haldusmenetluslikku toimingut; |
| --- | --- |

J.

arvestades asjaolu, et käesolevas resolutsioonis tähendab „kinnipidamine” ajutise iseloomuga haldusmenetluslikku toimingut;

| K. | arvestades, et kinnipidamine on ajutine haldusmeede, mis erineb kriminaalkorras kinnipidamisest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kinnipidamine on ajutine haldusmeede, mis erineb kriminaalkorras kinnipidamisest;

| L. | arvestades, et parlamendiliikmed täheldasid oma külastuste ajal korduvalt, st iga kord, kui konkreetse keskuse halvad tingimused seda nõudsid, et kinnipidamistingimused on hügieeni, ülerahvastatuse ja olemasolevate vahendite seisukohast väljakannatamatud ning kinnipeetavaid ei teavitata korrapäraselt nende kinnipidamise põhjustest, nende õigustest ega menetluse edenemise käigust, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlamendiliikmed täheldasid oma külastuste ajal korduvalt, st iga kord, kui konkreetse keskuse halvad tingimused seda nõudsid, et kinnipidamistingimused on hügieeni, ülerahvastatuse ja olemasolevate vahendite seisukohast väljakannatamatud ning kinnipeetavaid ei teavitata korrapäraselt nende kinnipidamise põhjustest, nende õigustest ega menetluse edenemise käigust,

Üldised tähelepanekud ja varjupaigamenetlused

| 1. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et mõnel asetleidnud külastusel ilmnes, et teatavad liikmesriigid kohaldavad kehtivaid direktiive puudulikult või ei kohalda neid üldse; palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada direktiivide mitte üksnes formaalne ülevõtmine ja järgimine; |
| --- | --- |

1.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et mõnel asetleidnud külastusel ilmnes, et teatavad liikmesriigid kohaldavad kehtivaid direktiive puudulikult või ei kohalda neid üldse; palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et tagada direktiivide mitte üksnes formaalne ülevõtmine ja järgimine;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni põhimõtteid, nagu õigus elada inimväärset elu, õigus perekonnaelu kaitsele ja tervishoiu kättesaadavusele ning õigus tõhusale kaitsele kinnipidamise korral, tuleks kohaldada kogu aeg ja olenemata asjaomase kolmanda riigi kodaniku staatusest; ei saa seetõttu pidada vastuvõetavaks, et inimest ei kohelda nõuete kohaselt ainuüksi põhjusel, et ta on ebaseaduslik sisserändaja; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni põhimõtteid, nagu õigus elada inimväärset elu, õigus perekonnaelu kaitsele ja tervishoiu kättesaadavusele ning õigus tõhusale kaitsele kinnipidamise korral, tuleks kohaldada kogu aeg ja olenemata asjaomase kolmanda riigi kodaniku staatusest; ei saa seetõttu pidada vastuvõetavaks, et inimest ei kohelda nõuete kohaselt ainuüksi põhjusel, et ta on ebaseaduslik sisserändaja;

| 3. | väljendab kahetsust arvukate puuduste pärast vastuvõtutingimuste tasemes, mis on peamiselt tingitud asjaolust, et vastuvõtudirektiiviga jäetakse liikmesriikidele praegu riigis vastuvõtutingimuste kehtestamiseks suhteliselt suur vabadus; tunneb seetõttu heameelt eespool nimetatud uuesti sõnastamise ettepaneku üle; |
| --- | --- |

3.

väljendab kahetsust arvukate puuduste pärast vastuvõtutingimuste tasemes, mis on peamiselt tingitud asjaolust, et vastuvõtudirektiiviga jäetakse liikmesriikidele praegu riigis vastuvõtutingimuste kehtestamiseks suhteliselt suur vabadus; tunneb seetõttu heameelt eespool nimetatud uuesti sõnastamise ettepaneku üle;

| 4. | väljendab rahulolu komisjoni uuesti sõnastamise ettepaneku sisulise küljega ja tervitab asjaolu, et seatud eesmärk on tagada varjupaigataotlejate jaoks kõrgemad kohtlemisstandardid, selleks et tagada inimväärne elu ja võimaldada vastuvõtutingimusi käsitlevate riiklike õigusaktide suuremat ühtlustamist; |
| --- | --- |

4.

väljendab rahulolu komisjoni uuesti sõnastamise ettepaneku sisulise küljega ja tervitab asjaolu, et seatud eesmärk on tagada varjupaigataotlejate jaoks kõrgemad kohtlemisstandardid, selleks et tagada inimväärne elu ja võimaldada vastuvõtutingimusi käsitlevate riiklike õigusaktide suuremat ühtlustamist;

| 5. | on rahul komisjoni ettepanekuga laiendada vastuvõtudirektiivi kohaldamisala täiendavale kaitsele, et tagada kõikide rahvusvahelise kaitse vormide puhul samal tasemel õigused; |
| --- | --- |

5.

on rahul komisjoni ettepanekuga laiendada vastuvõtudirektiivi kohaldamisala täiendavale kaitsele, et tagada kõikide rahvusvahelise kaitse vormide puhul samal tasemel õigused;

| 6. | kutsub liikmesriike näitama sisserändeprobleemiga kõige rohkem kokku puutuvate riikide suhtes üles suuremat solidaarsust, mis ei piirduks tehnilise ja/või majandusliku abi andmisega; palub komisjonil uurida võimalust luua välispiiriga liikmesriikidele arvukate pagulaste vastuvõtmisest tingitud koormuse kergendamiseks Euroopa solidaarsusrahastu, mis põhineb varjupaigataotlejate tahtega arvestamise põhimõttel ja tagab kõrgetasemelise kaitse; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike näitama sisserändeprobleemiga kõige rohkem kokku puutuvate riikide suhtes üles suuremat solidaarsust, mis ei piirduks tehnilise ja/või majandusliku abi andmisega; palub komisjonil uurida võimalust luua välispiiriga liikmesriikidele arvukate pagulaste vastuvõtmisest tingitud koormuse kergendamiseks Euroopa solidaarsusrahastu, mis põhineb varjupaigataotlejate tahtega arvestamise põhimõttel ja tagab kõrgetasemelise kaitse;

| 7. | palub, et komisjon kehtestaks koostöös Euroopa Parlamendiga alalise külastuste ja kontrolli süsteemi; soovib, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon jätkaks külastusi, et tagada vastuvõtutingimuste ja tagasisaatmise korra osas ühenduse õiguse järgimine ning külastuste tulemuste põhjal iga-aastase arutelu korraldamine Euroopa Parlamendi täiskogu istungil; |
| --- | --- |

7.

palub, et komisjon kehtestaks koostöös Euroopa Parlamendiga alalise külastuste ja kontrolli süsteemi; soovib, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon jätkaks külastusi, et tagada vastuvõtutingimuste ja tagasisaatmise korra osas ühenduse õiguse järgimine ning külastuste tulemuste põhjal iga-aastase arutelu korraldamine Euroopa Parlamendi täiskogu istungil;

Vastuvõtmine

| 8. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et teatavate liikmesriikide rajatud avatud majutuskeskused on väikesed ning tunduvad sisserändajate vajadustele mitte vastavat; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et teatavate liikmesriikide rajatud avatud majutuskeskused on väikesed ning tunduvad sisserändajate vajadustele mitte vastavat;

| 9. | nõuab, et varjupaigataotlejaid ja sisserändajaid ei paigutataks kinnistesse asutustesse, vaid neid võetaks peamiselt vastu avatud majutuskeskustes, võttes eeskujuks liikmesriigid, kus sellised keskused on juba loodud; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et varjupaigataotlejaid ja sisserändajaid ei paigutataks kinnistesse asutustesse, vaid neid võetaks peamiselt vastu avatud majutuskeskustes, võttes eeskujuks liikmesriigid, kus sellised keskused on juba loodud;

| 10. | tuletab liikmesriikidele meelde kohustust tagada juurdepääs varjupaigataotluse menetlustele; |
| --- | --- |

10.

tuletab liikmesriikidele meelde kohustust tagada juurdepääs varjupaigataotluse menetlustele;

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kohaldaksid vastuvõtudirektiivi kõikide varjupaigataotlejate suhtes alates hetkest, kui nad avaldavad soovi taotleda kaitset liikmesriigis, isegi kui varjupaigataotlust ei ole veel ametlikult esitatud; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kohaldaksid vastuvõtudirektiivi kõikide varjupaigataotlejate suhtes alates hetkest, kui nad avaldavad soovi taotleda kaitset liikmesriigis, isegi kui varjupaigataotlust ei ole veel ametlikult esitatud;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon tuletaks liikmesriikidele meelde, et vastuvõtutingimuste muutmine või halvendamine vastuvõtudirektiivis sätestamata põhjustel on või peaks olema rangelt keelatud; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon tuletaks liikmesriikidele meelde, et vastuvõtutingimuste muutmine või halvendamine vastuvõtudirektiivis sätestamata põhjustel on või peaks olema rangelt keelatud;

| 13. | on seisukohal, et põhilisi vastuvõtutingimusi, nagu toit, majutus ja vältimatu arstiabi, ei või kunagi tagamata jätta, sest nende võimaldamisest keeldumine võib rikkuda varjupaigataotleja põhiõigusi; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et põhilisi vastuvõtutingimusi, nagu toit, majutus ja vältimatu arstiabi, ei või kunagi tagamata jätta, sest nende võimaldamisest keeldumine võib rikkuda varjupaigataotleja põhiõigusi;

| 14. | peab vajalikuks leida õige tasakaal menetluste kiiruse, menetluste mahajäämuse vähendamise ja iga üksikjuhtumi õiglase menetlemise vahel, eelkõige kiirendatud menetluste puhul; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks leida õige tasakaal menetluste kiiruse, menetluste mahajäämuse vähendamise ja iga üksikjuhtumi õiglase menetlemise vahel, eelkõige kiirendatud menetluste puhul;

Juurdepääs teabele ja õigus suulisele tõlkele

| 15. | märgib, et teave menetluste kohta on suures osas kirjalik ja tähtajad lühikesed ning see võib tekitada probleeme arusaamisega ning takistada varjupaigataotlejaid kasutamast taotluste esitamisel tõhusalt oma õigusi; palub, et brošüürid, milles selgitatakse varjupaigataotlejate ja sisserändajate kõiki õigusi, tehakse neile kättesaadavaks peamistes rahvusvahelistes keeltes ja keeltes, mida räägib suur osa varjupaigataotlejaid ja sisserändajaid asjaomases liikmesriigis; palub, et liikmesriigid näeksid ette teabe levitamise ka muude vahendite kaudu, sealhulgas suuliselt või televisiooni ja interneti teel; |
| --- | --- |

15.

märgib, et teave menetluste kohta on suures osas kirjalik ja tähtajad lühikesed ning see võib tekitada probleeme arusaamisega ning takistada varjupaigataotlejaid kasutamast taotluste esitamisel tõhusalt oma õigusi; palub, et brošüürid, milles selgitatakse varjupaigataotlejate ja sisserändajate kõiki õigusi, tehakse neile kättesaadavaks peamistes rahvusvahelistes keeltes ja keeltes, mida räägib suur osa varjupaigataotlejaid ja sisserändajaid asjaomases liikmesriigis; palub, et liikmesriigid näeksid ette teabe levitamise ka muude vahendite kaudu, sealhulgas suuliselt või televisiooni ja interneti teel;

| 16. | tunneb muret piisava väljaõppega tõlkide nappuse pärast mõnes külastatud keskuses, kaasa arvatud ametlike vestluste ajal; palub tungivalt, et liikmesriigid tagaksid avaliku ja tasuta suulise tõlke teenuse, vajaduse korral telefoni või interneti teel; |
| --- | --- |

16.

tunneb muret piisava väljaõppega tõlkide nappuse pärast mõnes külastatud keskuses, kaasa arvatud ametlike vestluste ajal; palub tungivalt, et liikmesriigid tagaksid avaliku ja tasuta suulise tõlke teenuse, vajaduse korral telefoni või interneti teel;

| 17. | innustab liikmesriike kasutama Euroopa Pagulasfondi rahalist abi, et parandada pagulaste juurdepääsu teabele ning eelkõige suurendada keelte või vahendite arvu, mille abil teave kättesaadavaks teha; palub komisjonil saata liikmesriikidele teavet kättesaadavate finantsvahendite ja nende kasutamisega seotud kehtivate heade tavade kohta; |
| --- | --- |

17.

innustab liikmesriike kasutama Euroopa Pagulasfondi rahalist abi, et parandada pagulaste juurdepääsu teabele ning eelkõige suurendada keelte või vahendite arvu, mille abil teave kättesaadavaks teha; palub komisjonil saata liikmesriikidele teavet kättesaadavate finantsvahendite ja nende kasutamisega seotud kehtivate heade tavade kohta;

Õigusabi

| 18. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et juurdepääs tasuta õigusabile tundub olevat varjupaigataotlejatele ja kinnipeetavatele ebaseaduslikele sisserändajatele piiratud ning see piirdub mõnikord advokaatide nimekirjaga, mille tulemusena inimesed, kellel ei ole piisavalt rahalisi vahendeid, jäävad abita; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et juurdepääs tasuta õigusabile tundub olevat varjupaigataotlejatele ja kinnipeetavatele ebaseaduslikele sisserändajatele piiratud ning see piirdub mõnikord advokaatide nimekirjaga, mille tulemusena inimesed, kellel ei ole piisavalt rahalisi vahendeid, jäävad abita;

| 19. | tuletab meelde, et kinnipeetavatel isikutel on eriti raske leida asjakohast õigusabi sellealaste õigusaktide eripära tõttu ja sellepärast, et suhtlemine välismaailmaga on raskendatud; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et kinnipeetavatel isikutel on eriti raske leida asjakohast õigusabi sellealaste õigusaktide eripära tõttu ja sellepärast, et suhtlemine välismaailmaga on raskendatud;

| 20. | täheldab, et järjepidev juurdepääs õigusabile muutub keerulisemaks, kui kinnipeetavaid paigutatakse ümber eri vastuvõtukeskuste vahel või kui kohaldatakse haldusaresti; |
| --- | --- |

20.

täheldab, et järjepidev juurdepääs õigusabile muutub keerulisemaks, kui kinnipeetavaid paigutatakse ümber eri vastuvõtukeskuste vahel või kui kohaldatakse haldusaresti;

| 21. | tervitab ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate tööd õigusabi valdkonnas, kuid on seisukohal, et ÜRO ei saa võtta üle liikmesriikide kohustusi; |
| --- | --- |

21.

tervitab ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja valitsusväliste organisatsioonide esindajate tööd õigusabi valdkonnas, kuid on seisukohal, et ÜRO ei saa võtta üle liikmesriikide kohustusi;

| 22. | kutsub liikmesriike tungivalt üles tagama tasuta juurdepääsu õigusabile ja/või esindamisele, kui varjupaigataotleja ei ole võimeline ise kõnesolevaid kulusid kandma; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike tungivalt üles tagama tasuta juurdepääsu õigusabile ja/või esindamisele, kui varjupaigataotleja ei ole võimeline ise kõnesolevaid kulusid kandma;

Arstiabi kättesaadavus

| 23. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et enamikus külastatud kinnipidamiskeskustes kaebavad varjupaigataotlejad ja sisserändajad süstemaatiliselt vähese ja ebapiisava arstiabi üle, raskuste üle arsti juurde pääsemisel või nendega suhtlemisel, (eelkõige rasedatele ja vägivallaohvritele mõeldud) eriarstiabi ja vajalike ravimite puudumise üle; |
| --- | --- |

23.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et enamikus külastatud kinnipidamiskeskustes kaebavad varjupaigataotlejad ja sisserändajad süstemaatiliselt vähese ja ebapiisava arstiabi üle, raskuste üle arsti juurde pääsemisel või nendega suhtlemisel, (eelkõige rasedatele ja vägivallaohvritele mõeldud) eriarstiabi ja vajalike ravimite puudumise üle;

| 24. | palub, et liikmesriigid laiendaksid praegu varjupaigataotlejatele ja sisserändajatele pakutava tervisekindlustuse ulatust, et see ei piirduks üksnes esmaabiga, ning tagaksid ka psühholoogilise abi andmise ja vaimse tervishoiu teenused; juhib tähelepanu, et õigus arstiabile ja ravile on inimese üks kõige põhilisemaid õigusi; |
| --- | --- |

24.

palub, et liikmesriigid laiendaksid praegu varjupaigataotlejatele ja sisserändajatele pakutava tervisekindlustuse ulatust, et see ei piirduks üksnes esmaabiga, ning tagaksid ka psühholoogilise abi andmise ja vaimse tervishoiu teenused; juhib tähelepanu, et õigus arstiabile ja ravile on inimese üks kõige põhilisemaid õigusi;

Juurdepääs tööhõivele

| 25. | tervitab komisjoni ettepanekut kõrvaldada tööturule pääsemise takistused ja anda juurdepääs tööturule rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist kuue kuu möödumisel; |
| --- | --- |

25.

tervitab komisjoni ettepanekut kõrvaldada tööturule pääsemise takistused ja anda juurdepääs tööturule rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist kuue kuu möödumisel;

| 26. | palub, et liikmesriigid ei näeks ette õiguslikke ega halduspiiranguid, mis takistavad juurdepääsu tööhõivele; |
| --- | --- |

26.

palub, et liikmesriigid ei näeks ette õiguslikke ega halduspiiranguid, mis takistavad juurdepääsu tööhõivele;

Valitsusväliste organisatsioonide abi

| 27. | tunnustab valitsusväliste organisatsioonide suurt tööd varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate abistamisel; |
| --- | --- |

27.

tunnustab valitsusväliste organisatsioonide suurt tööd varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate abistamisel;

| 28. | kutsub liikmesriike üles õppima tööturule pääsemiseks tegelikku ettevalmistamist käsitlevatest headest tavadest, mis töötati välja programmi EQUAL varjupaigataotlejate teemavaldkonnas; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles õppima tööturule pääsemiseks tegelikku ettevalmistamist käsitlevatest headest tavadest, mis töötati välja programmi EQUAL varjupaigataotlejate teemavaldkonnas;

| 29. | palub, et liikmesriigid tagaksid varjupaigataotlejatele ja ebaseaduslikele sisserändajatele nende õiguste kaitsmisel abi saamise ametiasutustest sõltumatutelt isikutelt, kaasa arvatud kinnipidamise ajal; palub liikmesriikidel tagada kodanikuühiskonnale välismaalaste kinnipidamiskohtadele õiguslike või halduslike takistusteta juurdepääsu õiguse; |
| --- | --- |

29.

palub, et liikmesriigid tagaksid varjupaigataotlejatele ja ebaseaduslikele sisserändajatele nende õiguste kaitsmisel abi saamise ametiasutustest sõltumatutelt isikutelt, kaasa arvatud kinnipidamise ajal; palub liikmesriikidel tagada kodanikuühiskonnale välismaalaste kinnipidamiskohtadele õiguslike või halduslike takistusteta juurdepääsu õiguse;

| 30. | palub liikmesriikidel mitte mingil juhul kohaldada varjupaigataotlejate suhtes tõkendeid, sest nad on niigi kaitsetud ning vajavad kaitset; |
| --- | --- |

30.

palub liikmesriikidel mitte mingil juhul kohaldada varjupaigataotlejate suhtes tõkendeid, sest nad on niigi kaitsetud ning vajavad kaitset;

Kinnipidamine

| 31. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et paljud liikmesriigid kohaldavad järjest rohkem kinnipidamist; rõhutab, et inimest ei tohiks mingil juhul kinni pidada üksnes põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset; rõhutab, et kinnipidamine peab jääma viimaseks abinõuks, olema proportsionaalne ja võimalikult lühiajaline ning rakendatav ainult juhtudel, kui teisi nõrgemaid sunnimeetmeid ei saa kohaldada, ning toimuma igale juhtumile eraldi antud hinnangu alusel; |
| --- | --- |

31.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et paljud liikmesriigid kohaldavad järjest rohkem kinnipidamist; rõhutab, et inimest ei tohiks mingil juhul kinni pidada üksnes põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset; rõhutab, et kinnipidamine peab jääma viimaseks abinõuks, olema proportsionaalne ja võimalikult lühiajaline ning rakendatav ainult juhtudel, kui teisi nõrgemaid sunnimeetmeid ei saa kohaldada, ning toimuma igale juhtumile eraldi antud hinnangu alusel;

| 32. | tuletab meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 5 antakse õigus kinnipidamine vaidlustada; nõuab, et kõikidel kolmandate riikide kinnipeetavatel oleks võimalik kasutada seda õigust; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 5 antakse õigus kinnipidamine vaidlustada; nõuab, et kõikidel kolmandate riikide kinnipeetavatel oleks võimalik kasutada seda õigust;

| 33. | tunneb muret vanglatingimuste pärast, milles peetakse kinni ebaseaduslikke sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid, ehkki nad ei ole toime pannud kuritegu; palub, et nimetatuid isikuid peetaks nende kaitse ja abistamise tagamise huvides kinni eraldi ja soovitavalt avatud hoonetes; |
| --- | --- |

33.

tunneb muret vanglatingimuste pärast, milles peetakse kinni ebaseaduslikke sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid, ehkki nad ei ole toime pannud kuritegu; palub, et nimetatuid isikuid peetaks nende kaitse ja abistamise tagamise huvides kinni eraldi ja soovitavalt avatud hoonetes;

| 34. | tunneb muret teatavate kinnipidamisasutuste halva olukorra ja puuduliku hügieeni pärast; tuletab meelde, et inimväärse vastuvõtmise kohustus peab kehtima ka nende isikute puhul, kelle suhtes kohaldatakse kinnipidamist; palub, et kõik normidele mittevastavad keskused suletakse nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

34.

tunneb muret teatavate kinnipidamisasutuste halva olukorra ja puuduliku hügieeni pärast; tuletab meelde, et inimväärse vastuvõtmise kohustus peab kehtima ka nende isikute puhul, kelle suhtes kohaldatakse kinnipidamist; palub, et kõik normidele mittevastavad keskused suletakse nii kiiresti kui võimalik;

| 35. | märgib, et juurdepääs arstiabile ja eelkõige psühholoogilisele abile on sageli raskendatud, sest mõned kinnipidamiskeskused asuvad vanglahoonetes; palub, et liikmesriigid tagaksid kinnipidamiskeskustes ööpäevaringse asjakohase arstiabi, kaasa arvatud psühholoogilise nõustamise; |
| --- | --- |

35.

märgib, et juurdepääs arstiabile ja eelkõige psühholoogilisele abile on sageli raskendatud, sest mõned kinnipidamiskeskused asuvad vanglahoonetes; palub, et liikmesriigid tagaksid kinnipidamiskeskustes ööpäevaringse asjakohase arstiabi, kaasa arvatud psühholoogilise nõustamise;

| 36. | kutsub liikmesriike üles võimaluse korral parandama kinnipeetute ühendust välismaailmaga ning võimaldama sealhulgas korrapäraseid külastusi, parandama juurdepääsu telefonile ja muutma interneti teatavatel tingimustel ning massiteabevahendid tasuta kättesaadavaks kõikides keskustes; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles võimaluse korral parandama kinnipeetute ühendust välismaailmaga ning võimaldama sealhulgas korrapäraseid külastusi, parandama juurdepääsu telefonile ja muutma interneti teatavatel tingimustel ning massiteabevahendid tasuta kättesaadavaks kõikides keskustes;

| 37. | palub liikmesriikidel avaldada igal aastal aruande suletud keskuste arvu ja asukoha, kinnipeetavate arvu ning keskuste töö kohta; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel avaldada igal aastal aruande suletud keskuste arvu ja asukoha, kinnipeetavate arvu ning keskuste töö kohta;

| 38. | palub liikmesriikidel tagada suletud keskuste ja nendes peetavate inimeste olukorra korrapärane kontrollimine, nimetades kinnipidamiskeskuste eest vastutava riikliku vahendaja; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel tagada suletud keskuste ja nendes peetavate inimeste olukorra korrapärane kontrollimine, nimetades kinnipidamiskeskuste eest vastutava riikliku vahendaja;

Saatjata alaealised ja perekonnad

| 39. | tuletab meelde, et vastavalt lapse õiguste konventsioonile tuleb last puudutavate otsuste tegemisel või meetmete võtmisel seada esikohale lapse huvid; rõhutab vajadust võtta meetmeid ja rakendada vajalikke vahendeid saatjata alaealiste kaitseks, olgu nad pagulased või mitte; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et vastavalt lapse õiguste konventsioonile tuleb last puudutavate otsuste tegemisel või meetmete võtmisel seada esikohale lapse huvid; rõhutab vajadust võtta meetmeid ja rakendada vajalikke vahendeid saatjata alaealiste kaitseks, olgu nad pagulased või mitte;

| 40. | palub liikmesriikidel kaaluda sõltumatute ametiasutuste loomist standardite ja tingimuste järelevalveks suletud keskustes ning ametliku kontrollisüsteemi rakendamist, mis hakkab avaldama selleteemalisi aruandeid; |
| --- | --- |

40.

palub liikmesriikidel kaaluda sõltumatute ametiasutuste loomist standardite ja tingimuste järelevalveks suletud keskustes ning ametliku kontrollisüsteemi rakendamist, mis hakkab avaldama selleteemalisi aruandeid;

| 41. | palub, et alaealiste kinnipidamine oleks põhimõtteliselt keelatud; palub, et alaealiste kinnipidamine koos vanematega oleks vaid erandlik ning teeniks lapse huve; |
| --- | --- |

41.

palub, et alaealiste kinnipidamine oleks põhimõtteliselt keelatud; palub, et alaealiste kinnipidamine koos vanematega oleks vaid erandlik ning teeniks lapse huve;

| 42. | kutsub üles neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, kirjutama alla lapse õiguste konventsioonile ja ratifitseerima selle tingimusteta; |
| --- | --- |

42.

kutsub üles neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, kirjutama alla lapse õiguste konventsioonile ja ratifitseerima selle tingimusteta;

| 43. | palub liikmesriikidel eriti alaealiste kinnipidamise puhul järgidaÜRO lapse õiguste komitee 2. märtsi 2007. aasta üldist märkust nr 8 (2006) lapse õiguse kohta olla kaitstud kehalise karistuse ja muude julmade või alandavate karistusvormide eest, kaasa arvatud peredes; |
| --- | --- |

43.

palub liikmesriikidel eriti alaealiste kinnipidamise puhul järgidaÜRO lapse õiguste komitee 2. märtsi 2007. aasta üldist märkust nr 8 (2006) lapse õiguse kohta olla kaitstud kehalise karistuse ja muude julmade või alandavate karistusvormide eest, kaasa arvatud peredes;

| 44. | tuletab meelde, et kõikidel alaealistel on õigus haridusele, olenemata sellest, kas nad viibivad oma päritoluriigis või mitte; palub, et liikmesriigid tagaksid selle õiguse, kaasa arvatud siis, kui alaealise suhtes kohaldatakse kinnipidamist; nõuab, et laste ja nende perekondade parema ühiskonda sulandumise eesmärgil saaksid alaealised haridust vahetult koos teistega ning asjakohasel moel vastavalt lapse teadmiste taseme hindamise tulemusele, arendades samal ajal välja üleminekumudelid, mis võimaldavad omandada normaalse hariduse omandamiseks vajaliku keeleoskuse; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et kõikidel alaealistel on õigus haridusele, olenemata sellest, kas nad viibivad oma päritoluriigis või mitte; palub, et liikmesriigid tagaksid selle õiguse, kaasa arvatud siis, kui alaealise suhtes kohaldatakse kinnipidamist; nõuab, et laste ja nende perekondade parema ühiskonda sulandumise eesmärgil saaksid alaealised haridust vahetult koos teistega ning asjakohasel moel vastavalt lapse teadmiste taseme hindamise tulemusele, arendades samal ajal välja üleminekumudelid, mis võimaldavad omandada normaalse hariduse omandamiseks vajaliku keeleoskuse;

| 45. | tuletab meelde, et alaealistel on õigus eakohastele ajaveetmisvõimalustele ning palub, et liikmesriigid tagaksid selle õiguse, kaasa arvatud siis, kui laste suhtes kohaldatakse kinnipidamist; |
| --- | --- |

45.

tuletab meelde, et alaealistel on õigus eakohastele ajaveetmisvõimalustele ning palub, et liikmesriigid tagaksid selle õiguse, kaasa arvatud siis, kui laste suhtes kohaldatakse kinnipidamist;

| 46. | palub, et liikmesriigid tagaksid, et saatjata alaealised ja perekonnad majutatakse eraldi isegi kinnipidamise korral, et tagada piisav era- ja perekonnaelu, nagu on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8, samuti kaitsev keskkond laste jaoks; |
| --- | --- |

46.

palub, et liikmesriigid tagaksid, et saatjata alaealised ja perekonnad majutatakse eraldi isegi kinnipidamise korral, et tagada piisav era- ja perekonnaelu, nagu on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8, samuti kaitsev keskkond laste jaoks;

| 47. | soovib, et kõik alaealiste ja saatjata alaealistega töötavad isikud läbiksid laste olukorda käsitleva erikoolituse; on seisukohal, et sellele valdkonnale spetsialiseerunud valitsusvälised organisatsioonid võiksid anda sellesse peamise panuse; |
| --- | --- |

47.

soovib, et kõik alaealiste ja saatjata alaealistega töötavad isikud läbiksid laste olukorda käsitleva erikoolituse; on seisukohal, et sellele valdkonnale spetsialiseerunud valitsusvälised organisatsioonid võiksid anda sellesse peamise panuse;

Saatjata alaealised

| 48. | palub, et igale saatjata alaealisele määrataks tema kaitse tagamiseks sõltumatu seaduslik eestkostja nii ootekohtades, nagu lennu- ja raudteejaamad, kui ka kogu liikmesriikide territooriumil viibimise ajal; palub, et seadusliku eestkostja volitused ja roll oleks selgelt määratletud; |
| --- | --- |

48.

palub, et igale saatjata alaealisele määrataks tema kaitse tagamiseks sõltumatu seaduslik eestkostja nii ootekohtades, nagu lennu- ja raudteejaamad, kui ka kogu liikmesriikide territooriumil viibimise ajal; palub, et seadusliku eestkostja volitused ja roll oleks selgelt määratletud;

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama ennetava pereliikmete ülesotsimise kohustuse, kaasa arvatud sellistele organisatsioonidele nagu Punane Rist ja Punane Poolkuu; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama ennetava pereliikmete ülesotsimise kohustuse, kaasa arvatud sellistele organisatsioonidele nagu Punane Rist ja Punane Poolkuu;

| 50. | tunneb muret saatjata alaealiste kadumiste pärast; palub liikmesriikidel koguda vastavalt määruse (EÜ) nr 862/2007 (6) artikli 4 lõike 3 punktile a andmeid ja statistikat saatjata alaealiste tuvastamise ja nende abistamise kohta, et võidelda eelmainitud nähtuse vastu; usub, et parim viis alaealiste kadumise ärahoidmiseks on tagada nende vastuvõtmiseks sobivad struktuurid, kus nad saaksid ka oma eale vastava hariduse (koolitus, kutseõpe jms); |
| --- | --- |

50.

tunneb muret saatjata alaealiste kadumiste pärast; palub liikmesriikidel koguda vastavalt määruse (EÜ) nr 862/2007 (6) artikli 4 lõike 3 punktile a andmeid ja statistikat saatjata alaealiste tuvastamise ja nende abistamise kohta, et võidelda eelmainitud nähtuse vastu; usub, et parim viis alaealiste kadumise ärahoidmiseks on tagada nende vastuvõtmiseks sobivad struktuurid, kus nad saaksid ka oma eale vastava hariduse (koolitus, kutseõpe jms);

| 51. | palub, et komisjon ja liikmesriigid looksid ühtlustatud ja usaldusväärse saatjata alaealiste tuvastamise mehhanismi – kasutades selleks kõige uuemaid tehnoloogiaid, nagu biomeetriliste andmete kasutamine – ja vanuse kindlakstegemise ühised eeskirjad; tuletab sellega seoses meelde, et vanuse kindlakstegemise menetluse jooksul tuleb asjassepuutuvat isikut pidada kuni menetluse lõpetamiseni ettevaatusprintsiibi kohaselt alaealiseks ja kohelda teda vastavalt ja kui alaealise vanus tekitab põhjendatud kahtlusi, peab see olema alaealise kasuks; |
| --- | --- |

51.

palub, et komisjon ja liikmesriigid looksid ühtlustatud ja usaldusväärse saatjata alaealiste tuvastamise mehhanismi – kasutades selleks kõige uuemaid tehnoloogiaid, nagu biomeetriliste andmete kasutamine – ja vanuse kindlakstegemise ühised eeskirjad; tuletab sellega seoses meelde, et vanuse kindlakstegemise menetluse jooksul tuleb asjassepuutuvat isikut pidada kuni menetluse lõpetamiseni ettevaatusprintsiibi kohaselt alaealiseks ja kohelda teda vastavalt ja kui alaealise vanus tekitab põhjendatud kahtlusi, peab see olema alaealise kasuks;

Perekonnad

| 52. | kutsub liikmesriike üles kaaluma kinnipidamisele alternatiivseid võimalusi ning tõestama, enne kui alaealistega perekondade suhtes kohaldatakse kinnipidamist, et kaalutud alternatiivid ei ole tõhusad; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles kaaluma kinnipidamisele alternatiivseid võimalusi ning tõestama, enne kui alaealistega perekondade suhtes kohaldatakse kinnipidamist, et kaalutud alternatiivid ei ole tõhusad;

| 53. | soovib, et varjupaika taotlevatel perekondadel oleks juurdepääs pere- ja lasteteenustele ja vastuvõtt eriarstile lastekaitse raames; |
| --- | --- |

53.

soovib, et varjupaika taotlevatel perekondadel oleks juurdepääs pere- ja lasteteenustele ja vastuvõtt eriarstile lastekaitse raames;

Kaitsetud isikud

| 54. | palub, et komisjon kehtestaks ühised eeskirjad kaitsetute isikute, eelkõige piinamise või inimkaubanduse ohvrite, eriravi vajavate isikute, rasedate ja alaealiste kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

54.

palub, et komisjon kehtestaks ühised eeskirjad kaitsetute isikute, eelkõige piinamise või inimkaubanduse ohvrite, eriravi vajavate isikute, rasedate ja alaealiste kindlakstegemiseks;

| 55. | on seisukohal, et ühegi kaitsetu isiku suhtes ei tohi tema eriolukorra tõttu kohaldada kinnipidamist, kuna see mõjutab oluliselt ta seisukorda; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et ühegi kaitsetu isiku suhtes ei tohi tema eriolukorra tõttu kohaldada kinnipidamist, kuna see mõjutab oluliselt ta seisukorda;

| 56. | kutsub liikmesriike tungivalt üles pakkuma kaitsetutele isikutele ning piinamise ja inimkaubanduse ohvritele erilist tuge, eelkõike psühholoogilist abi, et tagada nende kaitse; palub, et kogu kaitsetute isikutega tegelev personal, sealhulgas varjupaigataotluste eest vastutav personal ja korrakaitsejõud, saaks eriväljaõppe; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike tungivalt üles pakkuma kaitsetutele isikutele ning piinamise ja inimkaubanduse ohvritele erilist tuge, eelkõike psühholoogilist abi, et tagada nende kaitse; palub, et kogu kaitsetute isikutega tegelev personal, sealhulgas varjupaigataotluste eest vastutav personal ja korrakaitsejõud, saaks eriväljaõppe;

Dublini süsteem

| 57. | tunneb muret Dublini süsteemi raames kinnipeetavate isikute arvu kasvu pärast ning vabaduskaotuslike meetmete peaaegu süstemaatilise kasutamise pärast teatavates liikmesriikides; soovib, et kõnealuste isikute suhtes ei kohaldataks kinnipidamist, kui põgenemisohtu ei esine ning liikmesriik ei ole seda tõestanud; |
| --- | --- |

57.

tunneb muret Dublini süsteemi raames kinnipeetavate isikute arvu kasvu pärast ning vabaduskaotuslike meetmete peaaegu süstemaatilise kasutamise pärast teatavates liikmesriikides; soovib, et kõnealuste isikute suhtes ei kohaldataks kinnipidamist, kui põgenemisohtu ei esine ning liikmesriik ei ole seda tõestanud;

| 58. | avaldab sügavat kahetsust asjaolu pärast, et teatavad liikmesriigid piiravad Dublini süsteemi kuuluvate isikute juurdepääsu vastuvõtunõuetele; palub, et komisjon sätestaks selge sõnaga, et vastuvõtudirektiivi kohaldatakse ka kõnealuste isikute suhtes, et võimaldada neile kõikide õiguste kasutamine; |
| --- | --- |

58.

avaldab sügavat kahetsust asjaolu pärast, et teatavad liikmesriigid piiravad Dublini süsteemi kuuluvate isikute juurdepääsu vastuvõtunõuetele; palub, et komisjon sätestaks selge sõnaga, et vastuvõtudirektiivi kohaldatakse ka kõnealuste isikute suhtes, et võimaldada neile kõikide õiguste kasutamine;

*

- *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 31, 6.2.2003, lk 18.

(2)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

(3)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

(4)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 598.

(5)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 301.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23).

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/101

---

Euroopa VKEde rolli suurendamine rahvusvahelises kaubanduses

P6_TA(2009)0048

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (2008/2205(INI))

(2010/C 67 E/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Santa Maria da Feiras; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väikeettevõtluse hartat, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel Santa Maria da Feiras;

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Lissaboni strateegia kohta, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta kohtumisel Lissabonis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Lissaboni strateegia kohta, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta kohtumisel Lissabonis;

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2003. aasta teatist „Laienenud Euroopa Liidus tuleb mõelda väikeettevõtlusele” (KOM(2003)0026); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. jaanuari 2003. aasta teatist „Laienenud Euroopa Liidus tuleb mõelda väikeettevõtlusele” (KOM(2003)0026);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine. Kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks” (KOM(2005)0551); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatist „Ühenduse Lissaboni kava elluviimine. Kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks” (KOM(2005)0551);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2007. aasta teatist „Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte” (KOM(2007)0592); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2007. aasta teatist „Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) – töökohtade ja majanduskasvu tagamise võti. Tänapäevase VKE-poliitika vahekokkuvõte” (KOM(2007)0592);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2007. aasta teatist „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus euroopa eksportijate turulepääsu nimel” (KOM(2007)0183); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2007. aasta teatist „Globaalne Euroopa: tugevam partnerlus euroopa eksportijate turulepääsu nimel” (KOM(2007)0183);

| — | võttes arvesse komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolt 28. veebruaril 2007 esitatud aruannet ELi turulepääsu strateegiat käsitleva avaliku arutelu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolt 28. veebruaril 2007 esitatud aruannet ELi turulepääsu strateegiat käsitleva avaliku arutelu kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni ettevõtluse ja tööstuse ning VKEde konkurentsivõime edendamise peadirektoraadi poolt 2007. aasta detsembris avaldatud ekspertrühma lõpparuannet VKEde rahvusvahelistumise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettevõtluse ja tööstuse ning VKEde konkurentsivõime edendamise peadirektoraadi poolt 2007. aasta detsembris avaldatud ekspertrühma lõpparuannet VKEde rahvusvahelistumise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa. Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses. Roheline raamat avalikuks aruteluks” (KOM(2006)0763); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2006. aasta teatist „Globaalne Euroopa. Euroopa kaubanduse kaitsevahendid muutuvas globaalses majanduses. Roheline raamat avalikuks aruteluks” (KOM(2006)0763);

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (4);

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) (5);

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (6);

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (7);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (9);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta resolutsiooni tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku kohta pärast 2005. aastat (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta resolutsiooni tekstiili- ja rõivatööstuse tuleviku kohta pärast 2005. aastat (10);

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2006. aasta töödokumenti – saatedokument komisjoni teatisele – „Majandusreformid ja konkurentsivõime:” Euroopa konkurentsivõime aruande 2006 „olulisemad seisukohad” (SEK(2006)1467); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2006. aasta töödokumenti – saatedokument komisjoni teatisele – „Majandusreformid ja konkurentsivõime:” Euroopa konkurentsivõime aruande 2006 „olulisemad seisukohad” (SEK(2006)1467);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (7775/1/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (7775/1/2006);

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise panuse kohta seoses Lissaboni strateegiaga (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise panuse kohta seoses Lissaboni strateegiaga (11);

| — | võttes arvesse WTO parlamentaarsel konverentsil 2. detsembril 2006. aastal konsensuse alusel vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO parlamentaarsel konverentsil 2. detsembril 2006. aastal konsensuse alusel vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni päritolu märkimise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni päritolu märkimise kohta (13);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 12. veebruari 2007. aasta järeldusi WTO riigihankelepingute ja VKEde kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 12. veebruari 2007. aasta järeldusi WTO riigihankelepingute ja VKEde kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0001/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0001/2009),

| A. | arvestades, et ELis on 23 miljonit VKEd (99 % kõikidest ettevõtetest) ning need annavad tööd 75 miljonile inimesele (70 %), kusjuures VKE-ks loetakse ettevõtteid, kus on alla 250 töötaja ning mille käive ei ületa 50 miljonit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis on 23 miljonit VKEd (99 % kõikidest ettevõtetest) ning need annavad tööd 75 miljonile inimesele (70 %), kusjuures VKE-ks loetakse ettevõtteid, kus on alla 250 töötaja ning mille käive ei ületa 50 miljonit eurot;

| B. | arvestades, et enam kui 96 %-l Euroopa Liidu VKEdel on vähem kui 50 töötajat ja nende aastakäive jääb alla 10 miljoni euro, mis vähendab nende suutlikkust toodete ja teenuste ekspordil välisriikidesse rahvusvahelise kaubandusega seotud kõrgete püsikulude tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enam kui 96 %-l Euroopa Liidu VKEdel on vähem kui 50 töötajat ja nende aastakäive jääb alla 10 miljoni euro, mis vähendab nende suutlikkust toodete ja teenuste ekspordil välisriikidesse rahvusvahelise kaubandusega seotud kõrgete püsikulude tõttu;

| C. | arvestades, et nende rahvusvaheline suutlikkus on seetõttu struktuuriliselt madal, kuigi 8 % ELi VKEdest ekspordivad kaupu välisriikidesse ja ligi 3 % VKEdest peavad kaupade eksporti kolmandatesse riikidesse esmatähtsaks; arvestades, et kümne esimese hulka kuuluvad ELi ettevõtted hõlmavad eelnevale vastupidiselt 96 % ELi ekspordist ja välismaistest otseinvesteeringutest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nende rahvusvaheline suutlikkus on seetõttu struktuuriliselt madal, kuigi 8 % ELi VKEdest ekspordivad kaupu välisriikidesse ja ligi 3 % VKEdest peavad kaupade eksporti kolmandatesse riikidesse esmatähtsaks; arvestades, et kümne esimese hulka kuuluvad ELi ettevõtted hõlmavad eelnevale vastupidiselt 96 % ELi ekspordist ja välismaistest otseinvesteeringutest;

| D. | arvestades, et prognoositud majanduskasv kolmandates riikides on eeldatavasti suurem kui siseturul, mis avab eksportivatele VKEdele uusi võimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et prognoositud majanduskasv kolmandates riikides on eeldatavasti suurem kui siseturul, mis avab eksportivatele VKEdele uusi võimalusi;

| E. | arvestades, et VKEsid ootab ees kolmandatest riikidest pärit konkurentide tõttu suurem konkurents Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et VKEsid ootab ees kolmandatest riikidest pärit konkurentide tõttu suurem konkurents Euroopa Liidus;

| F. | arvestades, et avatud turud ja aus konkurents on parim vahend VKEdele võimaluste tagamiseks globaliseerunud majanduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et avatud turud ja aus konkurents on parim vahend VKEdele võimaluste tagamiseks globaliseerunud majanduses;

| G. | arvestades, et rahvusvaheliseks muutunud ettevõtted on näidanud suuremat innovatsioonivõimet; arvestades, et rahvusvahelistumine ja innovatsioon on peamised konkurentsivõimet ja kasvu edasiviivad jõud, mis on Lissaboni strateegia kasvu ja töökohtade loomise eesmärkide saavutamiseks üliolulised, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvaheliseks muutunud ettevõtted on näidanud suuremat innovatsioonivõimet; arvestades, et rahvusvahelistumine ja innovatsioon on peamised konkurentsivõimet ja kasvu edasiviivad jõud, mis on Lissaboni strateegia kasvu ja töökohtade loomise eesmärkide saavutamiseks üliolulised,

| H. | arvestades, et rahvusvahelistumine ajendab kasvu ja konkurentsi ning aitab ettevõtetel laieneda ja seega suurendab tööhõivet, ning arvestades, et VKEd loovad ELis 80 % uutest töökohtadest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvahelistumine ajendab kasvu ja konkurentsi ning aitab ettevõtetel laieneda ja seega suurendab tööhõivet, ning arvestades, et VKEd loovad ELis 80 % uutest töökohtadest;

| I. | arvestades, et VKEd peavad rahvusvahelistumise protsessi alguses tulema toime konkreetsete probleemidega, näiteks rahvusvahelise kogemuse puudumisega, raskustega finantsidele juurdepääsul, kogenud inimressursside vähesusega ja väga keerulise rahvusvahelise õigusliku raamistikuga ning nende raskuste tõttu ei tee nad vajalikke struktuurimuutusi, mis võimaldaks neil rahvusvahelistumisest kasu saada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et VKEd peavad rahvusvahelistumise protsessi alguses tulema toime konkreetsete probleemidega, näiteks rahvusvahelise kogemuse puudumisega, raskustega finantsidele juurdepääsul, kogenud inimressursside vähesusega ja väga keerulise rahvusvahelise õigusliku raamistikuga ning nende raskuste tõttu ei tee nad vajalikke struktuurimuutusi, mis võimaldaks neil rahvusvahelistumisest kasu saada;

| J. | arvestades, et rahvusvahelise kaubandusega tegelevatel VKEdel on osa ELi majandusmaastiku ümberkujundamisel, et muutuda uut tüüpi suurteks ettevõteteks, keda Euroopa Liit vajab, et saavutada eesmärk kulutada 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelise kaubandusega tegelevatel VKEdel on osa ELi majandusmaastiku ümberkujundamisel, et muutuda uut tüüpi suurteks ettevõteteks, keda Euroopa Liit vajab, et saavutada eesmärk kulutada 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusele;

| K. | arvestades, et ELi VKEdele pakuvad peamist huvi geograafiliselt ja kultuuriliselt lähedased turud, nimelt sellised ELiga piirnevad alad nagu Vahemere ja Lääne-Balkani alad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi VKEdele pakuvad peamist huvi geograafiliselt ja kultuuriliselt lähedased turud, nimelt sellised ELiga piirnevad alad nagu Vahemere ja Lääne-Balkani alad;

| L. | arvestades, et konkurentsivõime sõltub samuti võimest tagada VKEdele piisav kaitse ebaõiglase kaubanduspraktika eest; arvestades, et tootmine on ELis oluline sektor majanduskasvu ja tööhõive seisukohast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konkurentsivõime sõltub samuti võimest tagada VKEdele piisav kaitse ebaõiglase kaubanduspraktika eest; arvestades, et tootmine on ELis oluline sektor majanduskasvu ja tööhõive seisukohast;

Mitmepoolne raamistik ja WTO

| 1. | rõhutab vajadust selle järele, et WTO süsteem tagaks VKEde rolli ja huvide parema arvessevõtmise; rõhutab, et VKEd vajavad selget ja toimivat rahvusvahelist õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust selle järele, et WTO süsteem tagaks VKEde rolli ja huvide parema arvessevõtmise; rõhutab, et VKEd vajavad selget ja toimivat rahvusvahelist õiguslikku raamistikku;

| 2. | kutsub seoses WTO läbirääkimistega komisjoni üles kehtestama vabakaubanduspiirkonna VKEdele lihtsustatud erieeskirju ning VKEde nõudeid puudutavaid eriklausleid; |
| --- | --- |

2.

kutsub seoses WTO läbirääkimistega komisjoni üles kehtestama vabakaubanduspiirkonna VKEdele lihtsustatud erieeskirju ning VKEde nõudeid puudutavaid eriklausleid;

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi nende prioriteedid mitmepoolsel tasandil, soodustades tariifsete ja mittetariifsete tõkete kaotamist, ja edendama rahvusvahelist kaubandust standardite lihtsustamiseks ja harmoneerimiseks sobivate meetmete kaudu; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi nende prioriteedid mitmepoolsel tasandil, soodustades tariifsete ja mittetariifsete tõkete kaotamist, ja edendama rahvusvahelist kaubandust standardite lihtsustamiseks ja harmoneerimiseks sobivate meetmete kaudu;

| 4. | leiab, et rahvusvahelise kaubanduse süsteem tuleks VKEde jaoks vähem koormavaks muuta ning et tuleks kaaluda rahvusvaheliste vahekohtute kiire ja kulutõhusa süsteemi loomist, et võimaldada VKEdel vältida viivitusi ja probleeme, mis kaasnevad õiguslike vaidlustega tolli- või kaubandusvaldkonna ametiasutustega teatavates kolmandates riikides; |
| --- | --- |

4.

leiab, et rahvusvahelise kaubanduse süsteem tuleks VKEde jaoks vähem koormavaks muuta ning et tuleks kaaluda rahvusvaheliste vahekohtute kiire ja kulutõhusa süsteemi loomist, et võimaldada VKEdel vältida viivitusi ja probleeme, mis kaasnevad õiguslike vaidlustega tolli- või kaubandusvaldkonna ametiasutustega teatavates kolmandates riikides;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdlema aktiivselt selle poole, et saavutada mitmepoolne ülemaailmne kokkulepe „kaubanduse lihtsustamises”, et muu hulgas võimaldada ELi VKEdel saada täielikult kasu globaliseerumisest ja kolmandate riikide turgude avanemisest; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdlema aktiivselt selle poole, et saavutada mitmepoolne ülemaailmne kokkulepe „kaubanduse lihtsustamises”, et muu hulgas võimaldada ELi VKEdel saada täielikult kasu globaliseerumisest ja kolmandate riikide turgude avanemisest;

| 6. | toetab eelkõige kindla hoiaku võtmist kaubanduse lihtsustamise korra suhtes peetavatel läbirääkimistel, et vähendada tolliprotseduuride kulusid, mis võivad moodustada kuni 15 % kaubeldavate kaupade väärtusest, kasutades selleks läbipaistvat ja lihtsustatud korda, ühtlustatud rahvusvahelisi norme, tulemuslikku kaupade päritolu märkimist ning ajakohastatud tollikontrolli; |
| --- | --- |

6.

toetab eelkõige kindla hoiaku võtmist kaubanduse lihtsustamise korra suhtes peetavatel läbirääkimistel, et vähendada tolliprotseduuride kulusid, mis võivad moodustada kuni 15 % kaubeldavate kaupade väärtusest, kasutades selleks läbipaistvat ja lihtsustatud korda, ühtlustatud rahvusvahelisi norme, tulemuslikku kaupade päritolu märkimist ning ajakohastatud tollikontrolli;

| 7. | toonitab Doha arenguvooru kõiki peatükke käsitlevate läbirääkimiste lõpuleviimise olulisust VKEde jaoks; |
| --- | --- |

7.

toonitab Doha arenguvooru kõiki peatükke käsitlevate läbirääkimiste lõpuleviimise olulisust VKEde jaoks;

Teatis „Globaalne Euroopa”

| 8. | toetab komisjoni jõupingutusi luua Euroopa Liidule üldine strateegia, mis hõlmab kõiki Euroopa konkurentsivõime väliseid aspekte ja aitab tagada Lissaboni strateegia eesmärkide täieliku saavutamise, kuid märgib kahetsusega, et puuduvad konkreetsed algatused VKEde soosimiseks, kes tagavad Euroopa Liidus kaks kolmandikku tööhõivest; kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama selle puudujäägi viivitamata ning seadma ambitsioonikaid ja samas realistlikke eesmärke, et kaitsta VKEde huve, ning tegema vajalikud vahendid ja ressursid kättesaadavaks; märgib tulemusliku kaubandustõkkeid käsitleva määruse kui täiendava õigusakti olulisust sel eesmärgil; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni jõupingutusi luua Euroopa Liidule üldine strateegia, mis hõlmab kõiki Euroopa konkurentsivõime väliseid aspekte ja aitab tagada Lissaboni strateegia eesmärkide täieliku saavutamise, kuid märgib kahetsusega, et puuduvad konkreetsed algatused VKEde soosimiseks, kes tagavad Euroopa Liidus kaks kolmandikku tööhõivest; kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama selle puudujäägi viivitamata ning seadma ambitsioonikaid ja samas realistlikke eesmärke, et kaitsta VKEde huve, ning tegema vajalikud vahendid ja ressursid kättesaadavaks; märgib tulemusliku kaubandustõkkeid käsitleva määruse kui täiendava õigusakti olulisust sel eesmärgil;

| 9. | on arvamusel, et VKEd vajavad vastastikust kaubanduse liberaliseerimist ning seda silmas pidades, on seisukohal, et komisjon peaks leidma üksikasjaliku lahenduse Euroopa Liidu VKEde ekspordiraskustele ning selgitama, milliseid riiklikke või Euroopa õigusakte võiks Euroopa Liit kasutada, et aidata VKEdel parandada tegevust ülemaailmsetel turgudel; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et VKEd vajavad vastastikust kaubanduse liberaliseerimist ning seda silmas pidades, on seisukohal, et komisjon peaks leidma üksikasjaliku lahenduse Euroopa Liidu VKEde ekspordiraskustele ning selgitama, milliseid riiklikke või Euroopa õigusakte võiks Euroopa Liit kasutada, et aidata VKEdel parandada tegevust ülemaailmsetel turgudel;

Kaubanduse kaitsemeetmete reformimine

| 10. | tervitab komisjoni otsust võtta tagasi kaubanduse kaitsemeetmete reformimise ettepanekud, mis sisalduvad eespool nimetatud rohelises raamatus avalikuks aruteluks; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni otsust võtta tagasi kaubanduse kaitsemeetmete reformimise ettepanekud, mis sisalduvad eespool nimetatud rohelises raamatus avalikuks aruteluks;

| 11. | on seisukohal, et komisjoni reformide tõttu ei oleks mitte ainult läbi kukkunud ELi tööstuse välise konkurentsivõime tõstmine, vaid see oleks põhjustanud täiendavat tõsist kahju nendele ELi tööstusharudele, mida ohustavad välismaised ebaseaduslikult toetust saavad või dumpingutava tõttu lubamatult soodustatud tooted; toonitab, et kaubanduse kaitsemeetmete süsteem peab jääma kohtumenetluse sarnaseks ning põhinema objektiivsetel ja faktilistel hinnangutel, et tagada prognoositavus ja õiguskindlus; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et komisjoni reformide tõttu ei oleks mitte ainult läbi kukkunud ELi tööstuse välise konkurentsivõime tõstmine, vaid see oleks põhjustanud täiendavat tõsist kahju nendele ELi tööstusharudele, mida ohustavad välismaised ebaseaduslikult toetust saavad või dumpingutava tõttu lubamatult soodustatud tooted; toonitab, et kaubanduse kaitsemeetmete süsteem peab jääma kohtumenetluse sarnaseks ning põhinema objektiivsetel ja faktilistel hinnangutel, et tagada prognoositavus ja õiguskindlus;

| 12. | on arvamusel, et rahvusvaheliselt tunnustatud konkurentsieeskirjade puudumisel on Euroopa kaubanduse kaitsemeetmete süsteem parim selleks, et tagada võrdsed võimalused kõikidele osalejatele, ning on seisukohal, et ELi ettevõtted, eelkõige VKEd, vajavad tõhusat mehhanismi ebaausate kaubandustavade vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et rahvusvaheliselt tunnustatud konkurentsieeskirjade puudumisel on Euroopa kaubanduse kaitsemeetmete süsteem parim selleks, et tagada võrdsed võimalused kõikidele osalejatele, ning on seisukohal, et ELi ettevõtted, eelkõige VKEd, vajavad tõhusat mehhanismi ebaausate kaubandustavade vastu võitlemiseks;

| 13. | rõhutab, et kaubanduse kaitsemeetmete süsteemi ülesanne on kaitsta tootjate ja töötajate huve dumpingust või ebaseaduslikest toetustest põhjustatud kahjude eest; kaubanduse kaitsemeetmete olulisust silmas pidades, kutsub komisjoni üles suurendama uurimiste läbipaistvust, prognoositavust ja kättesaadavust eelkõige VKEde jaoks ning kiirendama ja lihtsustama menetlusi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kaubanduse kaitsemeetmete süsteemi ülesanne on kaitsta tootjate ja töötajate huve dumpingust või ebaseaduslikest toetustest põhjustatud kahjude eest; kaubanduse kaitsemeetmete olulisust silmas pidades, kutsub komisjoni üles suurendama uurimiste läbipaistvust, prognoositavust ja kättesaadavust eelkõige VKEde jaoks ning kiirendama ja lihtsustama menetlusi;

| 14. | soovitab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid VKEde jaoks kasutusele teabe- ja koolitusmeetmed, et julgustada neid kasutama kaubanduse kaitsemeetmeid; on arvamusel, et komisjon, asudes neutraalsele seisukohale, peaks pakkuma VKEdele sihipärast abi kaubanduse kaitsemeetmete uurimise kõigi erinevate etappide jooksul; leiab sellega seoses, et on vajalik täiustada teenuseid, mida pakub VKE kaubanduse kaitsemeetmete kasutajatugi; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid VKEde jaoks kasutusele teabe- ja koolitusmeetmed, et julgustada neid kasutama kaubanduse kaitsemeetmeid; on arvamusel, et komisjon, asudes neutraalsele seisukohale, peaks pakkuma VKEdele sihipärast abi kaubanduse kaitsemeetmete uurimise kõigi erinevate etappide jooksul; leiab sellega seoses, et on vajalik täiustada teenuseid, mida pakub VKE kaubanduse kaitsemeetmete kasutajatugi;

| 15. | väljendab kahetsust, et vaid piiratud arv uurimisi on hõlmanud suure VKEde kontsentratsiooniga tööstusharusid; kutsub komisjoni üles tegema viivitamatult kõik võimaliku praeguse olukorra parandamiseks, et toetada VKEde õigusi tõhusamalt ja tagada neile lihtsam juurdepääs kaitsevahenditele kaubanduse kaitsemeetmete raames; |
| --- | --- |

15.

väljendab kahetsust, et vaid piiratud arv uurimisi on hõlmanud suure VKEde kontsentratsiooniga tööstusharusid; kutsub komisjoni üles tegema viivitamatult kõik võimaliku praeguse olukorra parandamiseks, et toetada VKEde õigusi tõhusamalt ja tagada neile lihtsam juurdepääs kaitsevahenditele kaubanduse kaitsemeetmete raames;

| 16. | leiab sellega seoses, et „ühenduse kogutoodangu osa” mõiste kaubandustõkkeid käsitlevas määruses (14) pakub juba võimalusi VKEdele kaebuste esitamiseks, kuid palub siiski komisjonil tagada, et VKEde suure esindatusega kutseliitudel oleks lubatud neid komisjoni ees esindada ilma praegust künnist muutmata; |
| --- | --- |

16.

leiab sellega seoses, et „ühenduse kogutoodangu osa” mõiste kaubandustõkkeid käsitlevas määruses (14) pakub juba võimalusi VKEdele kaebuste esitamiseks, kuid palub siiski komisjonil tagada, et VKEde suure esindatusega kutseliitudel oleks lubatud neid komisjoni ees esindada ilma praegust künnist muutmata;

| 17. | kutsub komisjoni üles viivitamata ja asjakohaselt tegutsema kolmandate riikide suhtes, kes kasutavad kaubanduse kaitsemeetmeid meelevaldselt, eelkõige juhul, kui need meetmed mõjutavad ELi VKEsid; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles viivitamata ja asjakohaselt tegutsema kolmandate riikide suhtes, kes kasutavad kaubanduse kaitsemeetmeid meelevaldselt, eelkõige juhul, kui need meetmed mõjutavad ELi VKEsid;

Intellektuaalomandi õigused ja päritolu märkimine

| 18. | rõhutab, et uute tehnoloogiate arendamise eeltingimusena vajavad VKEd tõhusat intellektuaalomandi õiguste kaitset, mis võimaldaks neil korraldada rahvusvahelist tegevust; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et lihtne ja tõhus intellektuaalomandi õiguste süsteem on VKEde rahvusvahelistumise edendamisel otsustava tähtsusega vahend; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et uute tehnoloogiate arendamise eeltingimusena vajavad VKEd tõhusat intellektuaalomandi õiguste kaitset, mis võimaldaks neil korraldada rahvusvahelist tegevust; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et lihtne ja tõhus intellektuaalomandi õiguste süsteem on VKEde rahvusvahelistumise edendamisel otsustava tähtsusega vahend;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on Euroopa Liidu VKEsid mõjutav intellektuaalomandi õiguste rikkumine märkimisväärselt sagenenud, ning asjaolule, et võltsimine ei mõjuta üksi suuri tööstusettevõtteid, vaid ka VKEsid, kel on õnnestunud luua kvaliteetseid konkurentsivõimelisi tooteid ning kes kannavad võltsimise tõttu suuri kahjusid, mis mõnel juhul ohustavad lausa nende olemasolu; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on Euroopa Liidu VKEsid mõjutav intellektuaalomandi õiguste rikkumine märkimisväärselt sagenenud, ning asjaolule, et võltsimine ei mõjuta üksi suuri tööstusettevõtteid, vaid ka VKEsid, kel on õnnestunud luua kvaliteetseid konkurentsivõimelisi tooteid ning kes kannavad võltsimise tõttu suuri kahjusid, mis mõnel juhul ohustavad lausa nende olemasolu;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles leidma endas uut jõudu võltsingute vältimiseks ja nendega võitlemiseks, kasutades vastavaid sisepoliitilisi vahendeid ja rahvusvahelisi algatusi nii mitmepoolsel (nt Võltsimisvastane kaubandusleping) kui ka kahepoolsel (uued majanduskoostöö lepingud kolmandate riikidega) tasandil, võttes igati arvesse võltsingute mõju VKEdele; toonitab, et VKEdele on geograafiliste tähiste ja patendiõiguste kaitse sama tähtis või veel olulisemgi kui kaubamärkide ja autoriõiguste kaitse; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõnealuste meetmetega ei rikutaks Euroopa Liidu andmekaitse kõrgeid standardeid; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles leidma endas uut jõudu võltsingute vältimiseks ja nendega võitlemiseks, kasutades vastavaid sisepoliitilisi vahendeid ja rahvusvahelisi algatusi nii mitmepoolsel (nt Võltsimisvastane kaubandusleping) kui ka kahepoolsel (uued majanduskoostöö lepingud kolmandate riikidega) tasandil, võttes igati arvesse võltsingute mõju VKEdele; toonitab, et VKEdele on geograafiliste tähiste ja patendiõiguste kaitse sama tähtis või veel olulisemgi kui kaubamärkide ja autoriõiguste kaitse; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kõnealuste meetmetega ei rikutaks Euroopa Liidu andmekaitse kõrgeid standardeid;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama VKEsid kasutama vahendeid, näiteks patente, oskusteabe kaitsmiseks ja et kaitsta end kopeerimise ja võltsimise eest; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama VKEsid kasutama vahendeid, näiteks patente, oskusteabe kaitsmiseks ja et kaitsta end kopeerimise ja võltsimise eest;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima samuti intellektuaalomandi õiguste rikkumisi ja neile reageerima ning kutsuma oma kaubanduspartnereid üles järgima rangemalt intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja oma riiklikke intellektuaalomandi kaitse standardeid; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima samuti intellektuaalomandi õiguste rikkumisi ja neile reageerima ning kutsuma oma kaubanduspartnereid üles järgima rangemalt intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja oma riiklikke intellektuaalomandi kaitse standardeid;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama tolli tegevust impordi kontrollimisel, et tagada tulemuslikum kaitsetase kaupade osas, mis rikuvad ELi ettevõtetele kuuluvaid intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama tolli tegevust impordi kontrollimisel, et tagada tulemuslikum kaitsetase kaupade osas, mis rikuvad ELi ettevõtetele kuuluvaid intellektuaalomandi õigusi;

| 24. | väljendab kahetsust ühenduse päritolu märkimise süsteemi hilinenud juurutamise pärast teatavatele väljaspool ELi pärinevatele toodetele (nt tekstiil ja jalanõud) (15) ning väljendab muret selle selge Euroopa tarbijate õiguste rikkumise pärast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama kiiresti takistused selle õigusakti jõustumise teelt ning propageerima selliste toodete Euroopa päritolu, mis on tarbijatele sageli kvaliteedi-, ohutuse ja kõrgete tootmisstandardite garantiiks; |
| --- | --- |

24.

väljendab kahetsust ühenduse päritolu märkimise süsteemi hilinenud juurutamise pärast teatavatele väljaspool ELi pärinevatele toodetele (nt tekstiil ja jalanõud) (15) ning väljendab muret selle selge Euroopa tarbijate õiguste rikkumise pärast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama kiiresti takistused selle õigusakti jõustumise teelt ning propageerima selliste toodete Euroopa päritolu, mis on tarbijatele sageli kvaliteedi-, ohutuse ja kõrgete tootmisstandardite garantiiks;

Kolmandate riikide turgudele pääsu strateegia

| 25. | rõhutab, et rahvusvahelistele turgudele pääsu lihtsustamine VKEde jaoks võib kaasa aidata uute töökohtade loomisele ning olemasolevate kindlustamisele ja nende väärtuse tõstmisele, ELi tööstuse oskusteabe ja eripära säilitamisele ja vahetamisele ning liikmesriikidele kindla ja püsiva majanduskasvu tagamisele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et rahvusvahelistele turgudele pääsu lihtsustamine VKEde jaoks võib kaasa aidata uute töökohtade loomisele ning olemasolevate kindlustamisele ja nende väärtuse tõstmisele, ELi tööstuse oskusteabe ja eripära säilitamisele ja vahetamisele ning liikmesriikidele kindla ja püsiva majanduskasvu tagamisele;

| 26. | tervitab komisjoni praeguseid jõupingutusi VKEdele pääsu tagamisel kolmandate riikide turgudele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi turulepääsu rühmade edukat toimimist kolmandates riikides, eriti kiiresti areneva majandusega riikides, kaasates asjakohased kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni praeguseid jõupingutusi VKEdele pääsu tagamisel kolmandate riikide turgudele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi turulepääsu rühmade edukat toimimist kolmandates riikides, eriti kiiresti areneva majandusega riikides, kaasates asjakohased kutseorganisatsioonid;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama kolmandate riikide kohta teabe avaldamist ning looma muu hulgas vastavad jaotised VKEdele, et ratsionaliseerida turulepääsu käsitlevat andmebaasi, tagades lihtsama juurdepääsu eriti VKEdele; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama kolmandate riikide kohta teabe avaldamist ning looma muu hulgas vastavad jaotised VKEdele, et ratsionaliseerida turulepääsu käsitlevat andmebaasi, tagades lihtsama juurdepääsu eriti VKEdele;

| 28. | kutsub komisjoni üles lihtsustama turulepääsu käsitlevat andmebaasi, et muuta päringud VKEdele kättesaadavamaks; kutsub komisjoni samuti üles algatama meetmeid selliste andmebaaside avalikustamiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles lihtsustama turulepääsu käsitlevat andmebaasi, et muuta päringud VKEdele kättesaadavamaks; kutsub komisjoni samuti üles algatama meetmeid selliste andmebaaside avalikustamiseks;

| 29. | on seisukohal, et komisjoni kolmandate riikide delegatsioonide poolt loodud turulepääsu rühmi tuleks tugevdada ning et delegatsioonide juurde tuleb luua konkreetselt VKEdega seotud küsimuste eest vastutav ning ettevõtte tegevust tundvatest spetsialistidest koosnev infopunkt; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et komisjoni kolmandate riikide delegatsioonide poolt loodud turulepääsu rühmi tuleks tugevdada ning et delegatsioonide juurde tuleb luua konkreetselt VKEdega seotud küsimuste eest vastutav ning ettevõtte tegevust tundvatest spetsialistidest koosnev infopunkt;

| 30. | toetab olulistel India ja Hiina turgudel Euroopa ärikeskuste loomist, mis töötaksid koos riiklike kaubanduskodade ja äriesindajatega, et aidata VKEdel leida sobivate oskustega partnereid, mis võimaldaks neil kohalikele turgudele pääseda; |
| --- | --- |

30.

toetab olulistel India ja Hiina turgudel Euroopa ärikeskuste loomist, mis töötaksid koos riiklike kaubanduskodade ja äriesindajatega, et aidata VKEdel leida sobivate oskustega partnereid, mis võimaldaks neil kohalikele turgudele pääseda;

| 31. | on arvamusel, et turulepääsu strateegia eduks on samuti vaja toetust väljaspool ELi asuvatele riiklikele kaubanduskodadele antava teabe ja suurema mõjuvõimu osas; arvestades Al Investi (Ladina-Ameerika), Medinvesti (Vahemere riigid) ja Proinvesti (ACP riigid) edu, toetab kahepoolseid programme, mille raames hõlbustatakse konkreetselt VKEde pääsu kolmandate riikide turgudele; |
| --- | --- |

31.

on arvamusel, et turulepääsu strateegia eduks on samuti vaja toetust väljaspool ELi asuvatele riiklikele kaubanduskodadele antava teabe ja suurema mõjuvõimu osas; arvestades Al Investi (Ladina-Ameerika), Medinvesti (Vahemere riigid) ja Proinvesti (ACP riigid) edu, toetab kahepoolseid programme, mille raames hõlbustatakse konkreetselt VKEde pääsu kolmandate riikide turgudele;

| 32. | rõhutab, et standardimine võib aidata kaasa innovatsioonile ja konkurentsivõimele, lihtsustades turulepääsu ja soodustades koostalitlusvõimet; ergutab komisjoni intensiivistama Euroopa standardite edendamist rahvusvahelises ulatuses; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et standardimine võib aidata kaasa innovatsioonile ja konkurentsivõimele, lihtsustades turulepääsu ja soodustades koostalitlusvõimet; ergutab komisjoni intensiivistama Euroopa standardite edendamist rahvusvahelises ulatuses;

Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”, konkurentsivõime ja rahvusvaheline kaubandus

| 33. | väljendab heameelt komisjoni väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” üle, mis on oluline võimalus suunata kogu ELi poliitika tulemuslikult VKEdele; on arvamusel, et sellega seoses tuleb täielikult kaasata liikmesriigid ja ELi institutsioonid, et tagada „kõigepealt mõtle väikestele” põhimõtte kohaldamine; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt komisjoni väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” üle, mis on oluline võimalus suunata kogu ELi poliitika tulemuslikult VKEdele; on arvamusel, et sellega seoses tuleb täielikult kaasata liikmesriigid ja ELi institutsioonid, et tagada „kõigepealt mõtle väikestele” põhimõtte kohaldamine;

| 34. | märgib, et ELis on väga konkurentsivõimelisi VKEsid, kes on kõrgelt spetsialiseerunud nišiturgudel maailmas juhtpositsioonil ja on seetõttu Lissaboni strateegia edasiviivaks jõuks; |
| --- | --- |

34.

märgib, et ELis on väga konkurentsivõimelisi VKEsid, kes on kõrgelt spetsialiseerunud nišiturgudel maailmas juhtpositsioonil ja on seetõttu Lissaboni strateegia edasiviivaks jõuks;

| 35. | on seisukohal, et VKEde rahvusvahelistumine on kaubanduspoliitika peamine eesmärk ja et see peaks olema nurgakivi Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act”, mis oleks stabiilne, ühtlane, siduv ja globaalne raamistik VKEde osas tehtavale komisjoni poliitikale; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et VKEde rahvusvahelistumine on kaubanduspoliitika peamine eesmärk ja et see peaks olema nurgakivi Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act”, mis oleks stabiilne, ühtlane, siduv ja globaalne raamistik VKEde osas tehtavale komisjoni poliitikale;

| 36. | on seisukohal, et oma kohaloleku edendamiseks kolmandate riikide turgudel peaksid VKEd omama töötajaid, kes vastutaksid konkreetselt rahvusvahelistumise eest, mis tavaliselt nii ei ole; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle takistuse kõrvaldamiseks edendama teenustekonsortsiumite loomist, et toetada VKEsid rahvusvahelistumise protsessis; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et oma kohaloleku edendamiseks kolmandate riikide turgudel peaksid VKEd omama töötajaid, kes vastutaksid konkreetselt rahvusvahelistumise eest, mis tavaliselt nii ei ole; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle takistuse kõrvaldamiseks edendama teenustekonsortsiumite loomist, et toetada VKEsid rahvusvahelistumise protsessis;

| 37. | julgustab tugevdama kogu VKE innovatsiooni ja algusjärgu poliitikat; toetab Euroopa konkurentsikeskuste loomist, mis on avatud VKEdele, kes võivad jõuda rahvusvahelises konkurentsis pinnalepüsimiseks vajaliku kriitilise massini; samuti toetab nende programmide laiendamist ja ajakohastamist, mis avavad VKEdele juurdepääsu rahvusvahelise arengu rahastamisele ning kõiki meetmeid, mille eesmärk on vähendada nende püsivaid tegevuskulusid; juhib tähelepanu asjaolule, et ühtne Euroopa patent ja Euroopa äriühingu põhikiri tuleks võtta vastu võimalikult kiiresti, et edendada üleminekut ühendusevälisele kaubandusele; |
| --- | --- |

37.

julgustab tugevdama kogu VKE innovatsiooni ja algusjärgu poliitikat; toetab Euroopa konkurentsikeskuste loomist, mis on avatud VKEdele, kes võivad jõuda rahvusvahelises konkurentsis pinnalepüsimiseks vajaliku kriitilise massini; samuti toetab nende programmide laiendamist ja ajakohastamist, mis avavad VKEdele juurdepääsu rahvusvahelise arengu rahastamisele ning kõiki meetmeid, mille eesmärk on vähendada nende püsivaid tegevuskulusid; juhib tähelepanu asjaolule, et ühtne Euroopa patent ja Euroopa äriühingu põhikiri tuleks võtta vastu võimalikult kiiresti, et edendada üleminekut ühendusevälisele kaubandusele;

| 38. | on seisukohal, et toodete ja protsesside innovatsiooni edendav poliitiline ja rahaline toetus, mis parandab juurdepääsu finantsidele ja rahalistele aspektidele, nagu ka uurimisalane koostöö ja tehnosiire on põhitegurid VKEde tootlikkuse tõstmiseks, mis on VKEsid puudutavate kõikide edukate rahvusvahelistumist käsitlevate strateegiate alus; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et toodete ja protsesside innovatsiooni edendav poliitiline ja rahaline toetus, mis parandab juurdepääsu finantsidele ja rahalistele aspektidele, nagu ka uurimisalane koostöö ja tehnosiire on põhitegurid VKEde tootlikkuse tõstmiseks, mis on VKEsid puudutavate kõikide edukate rahvusvahelistumist käsitlevate strateegiate alus;

| 39. | on seisukohal, et siseturuga seotud poliitikavaldkonnad peaksid keskenduma ELi VKEde olukorra parandamisele, luues VKE-sõbraliku ettevõtluskeskkonna ja tagades, et VKEd saavad täielikult ära kasutada siseturu pakutavaid võimalusi; on lisaks seisukohal, et vajaduse korral peaksid need poliitikavaldkonnad suurendama ka VKEde rahvusvahelist rolli; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et siseturuga seotud poliitikavaldkonnad peaksid keskenduma ELi VKEde olukorra parandamisele, luues VKE-sõbraliku ettevõtluskeskkonna ja tagades, et VKEd saavad täielikult ära kasutada siseturu pakutavaid võimalusi; on lisaks seisukohal, et vajaduse korral peaksid need poliitikavaldkonnad suurendama ka VKEde rahvusvahelist rolli;

| 40. | palub komisjonil kaaluda võimalusi, kuidas siseturg saaks veelgi aidata ELi ettevõtetel rahvusvaheliselt konkureerida; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil kaaluda võimalusi, kuidas siseturg saaks veelgi aidata ELi ettevõtetel rahvusvaheliselt konkureerida;

| 41. | väljendab heameelt komisjoni sõlmitud ja allakirjutatud avaliku hanke lepingu üle, mille kohaselt viiakse läbi VKEde rahvusvahelistumist käsitlev uuring; on arvamusel, et uurimusega saadakse üksikasjalik ülevaade ELi VKEde rahvusvahelistumise olukorrast; palub komisjonil võtta tõhusaid meetmeid VKEde tegevuse hõlbustamiseks globaliseerunud maailmas; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt komisjoni sõlmitud ja allakirjutatud avaliku hanke lepingu üle, mille kohaselt viiakse läbi VKEde rahvusvahelistumist käsitlev uuring; on arvamusel, et uurimusega saadakse üksikasjalik ülevaade ELi VKEde rahvusvahelistumise olukorrast; palub komisjonil võtta tõhusaid meetmeid VKEde tegevuse hõlbustamiseks globaliseerunud maailmas;

| 42. | märgib oskuslike ja koolitatud ettevõtjate tähtsust, kes suudaksid hakkama saada rahvusvahelise äritegevuse keerukate probleemidega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma ettevõtjatele rohkem õppeprogramme globaliseerunud ärikeskkonna kohta (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik või kava „Värav Hiinasse” ); kutsub üles tugevdama koostööd VKEde ja ülikoolide vahel, et parandada teadusuuringuid ja innovatsiooni; kutsub komisjoni üles kaaluma programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci alusel spetsiaalse ELi vahetusprogrammi loomist noortele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

42.

märgib oskuslike ja koolitatud ettevõtjate tähtsust, kes suudaksid hakkama saada rahvusvahelise äritegevuse keerukate probleemidega; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma ettevõtjatele rohkem õppeprogramme globaliseerunud ärikeskkonna kohta (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik või kava „Värav Hiinasse” ); kutsub üles tugevdama koostööd VKEde ja ülikoolide vahel, et parandada teadusuuringuid ja innovatsiooni; kutsub komisjoni üles kaaluma programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci alusel spetsiaalse ELi vahetusprogrammi loomist noortele ettevõtjatele;

| 43. | tervitab „Euroopa VKEde nädala” korraldamist 2009. aasta mais ja teeb ettepaneku kasutada seda üritust VKEdele teabe andmiseks selle kohta, kuidas arendada oma eksporditegevust väljaspool ELi; |
| --- | --- |

43.

tervitab „Euroopa VKEde nädala” korraldamist 2009. aasta mais ja teeb ettepaneku kasutada seda üritust VKEdele teabe andmiseks selle kohta, kuidas arendada oma eksporditegevust väljaspool ELi;

Vabakaubanduslepingud

| 44. | kutsub komisjoni üles hindama suure tähelepanelikkusega mõju, mida kolmandate riikidega läbiräägitavad uut tüüpi vabakaubanduslepingud võivad ELi VKEdele avaldada ning võtma seda hindamist arvesse läbirääkimiste etapis; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles hindama suure tähelepanelikkusega mõju, mida kolmandate riikidega läbiräägitavad uut tüüpi vabakaubanduslepingud võivad ELi VKEdele avaldada ning võtma seda hindamist arvesse läbirääkimiste etapis;

| 45. | on seisukohal, et komisjon peaks seadma eesmärgiks vabakaubanduslepingute või muude kaubanduslepingute sõlmimise, mis on Euroopa majandusele tervikuna ja eriti VKEdele kasulikud või mis näevad ette samal tasemel kaubanduskontsessioone, välja arvatud vähimarenenud maade puhul; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et komisjon peaks seadma eesmärgiks vabakaubanduslepingute või muude kaubanduslepingute sõlmimise, mis on Euroopa majandusele tervikuna ja eriti VKEdele kasulikud või mis näevad ette samal tasemel kaubanduskontsessioone, välja arvatud vähimarenenud maade puhul;

| 46. | rõhutab, et oluline on edendada majandus- ja kaubandussidemeid ELi ja Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkonda kuuluvate kolmandate riikide vahel ning palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu selliste riikidega kaubandussidemetes olevatele VKEdele; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et oluline on edendada majandus- ja kaubandussidemeid ELi ja Kesk-Euroopa vabakaubanduspiirkonda kuuluvate kolmandate riikide vahel ning palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu selliste riikidega kaubandussidemetes olevatele VKEdele;

| 47. | soovitab, et komisjon tagaks nende lepingute alalise jälgimise ja sekkuks viivitamatult, kui partnerid ei järgi võetud kohustusi; |
| --- | --- |

47.

soovitab, et komisjon tagaks nende lepingute alalise jälgimise ja sekkuks viivitamatult, kui partnerid ei järgi võetud kohustusi;

| 48. | rõhutab geograafiliselt lähedaste turgude olulisust VKEdele ning kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu selliste riikidega kaubandussuhetes olevatele VKEdele; tervitab sellega seoses 13. juuli 2008. aasta Pariisi tippkohtumise Vahemere piirkonna liidu deklaratsioonis osutatud Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab geograafiliselt lähedaste turgude olulisust VKEdele ning kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu selliste riikidega kaubandussuhetes olevatele VKEdele; tervitab sellega seoses 13. juuli 2008. aasta Pariisi tippkohtumise Vahemere piirkonna liidu deklaratsioonis osutatud Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatust;

| 49. | märgib VKEde olulist rolli kliimamuutusega seotud tehnosiirdes ning VKEde aktiivse osaluse tähtsust arenguabi andmises; |
| --- | --- |

49.

märgib VKEde olulist rolli kliimamuutusega seotud tehnosiirdes ning VKEde aktiivse osaluse tähtsust arenguabi andmises;

Riigihanked

| 50. | tuletab meelde, et riigihanked on üks perspektiivikamaid majandussektoreid Euroopa majanduse ja eriti VKEde jaoks; väljendab muret seoses jätkuvate piirangutega paljudes kolmandates riikides, mis keelduvad oma hankemenetlustele ELi ettevõtetele samaväärse juurdepääsu tagamisest või mis kasutavad paljudel juhtudel puuduliku läbipaistvuse ja võrdõiguslikkusega standardeid; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et riigihanked on üks perspektiivikamaid majandussektoreid Euroopa majanduse ja eriti VKEde jaoks; väljendab muret seoses jätkuvate piirangutega paljudes kolmandates riikides, mis keelduvad oma hankemenetlustele ELi ettevõtetele samaväärse juurdepääsu tagamisest või mis kasutavad paljudel juhtudel puuduliku läbipaistvuse ja võrdõiguslikkusega standardeid;

| 51. | on seisukohal, et ELi VKEdel peaks seoses riigihangetega olema peamistes tööstusriikides (sealhulgas USAs, Kanadas ja Jaapanis) samasugused soodustused ja võimalused kui nende VKEdel on Euroopa Liidus; kutsub seepärast komisjoni üles tagama, et ELi VKEd saavad parema pääsu riigihanketurgudele kolmandates riikides ning õiglased konkurentsitingimused pakkumistega seotud valdkondades, ning kohaldama selleks vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et ELi VKEdel peaks seoses riigihangetega olema peamistes tööstusriikides (sealhulgas USAs, Kanadas ja Jaapanis) samasugused soodustused ja võimalused kui nende VKEdel on Euroopa Liidus; kutsub seepärast komisjoni üles tagama, et ELi VKEd saavad parema pääsu riigihanketurgudele kolmandates riikides ning õiglased konkurentsitingimused pakkumistega seotud valdkondades, ning kohaldama selleks vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet;

| 52. | on arvamusel, et Euroopa Liit peab võtma teadlikke ja tulemuslikke meetmeid tagamaks Euroopa ettevõtetele ja eelkõige VKEdele võrdsed õigused; |
| --- | --- |

52.

on arvamusel, et Euroopa Liit peab võtma teadlikke ja tulemuslikke meetmeid tagamaks Euroopa ettevõtetele ja eelkõige VKEdele võrdsed õigused;

| 53. | kutsub komisjoni üles esitama realistlikud ja konstruktiivsed ettepanekud tulevaste uute läbirääkimiste ning WTO riigihankeid käsitleva lepingu täiustamise kohta; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles esitama realistlikud ja konstruktiivsed ettepanekud tulevaste uute läbirääkimiste ning WTO riigihankeid käsitleva lepingu täiustamise kohta;

| 54. | on arvamusel, et riigihanked peavad moodustama peamise peatüki Euroopa Liidu kõikides kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubandusalastes läbirääkimistes eesmärgiga avada riigihanketurud tasakaalustatud alusel; |
| --- | --- |

54.

on arvamusel, et riigihanked peavad moodustama peamise peatüki Euroopa Liidu kõikides kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubandusalastes läbirääkimistes eesmärgiga avada riigihanketurud tasakaalustatud alusel;

| 55. | tervitab globaalse Euroopa teatises sisaldunud komisjoni ettepanekut kohaldada suunatud piiranguid Euroopa hangete osas neile riikidele, mis ei taga juurdepääsu oma riigihangetele; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti käesolevaks ajaks saavutatud tulemustest ning algatustest, mida ta kavatseb teha ELi VKEde juurdepääsu parandamiseks kolmandate riikide riigihangetele; |
| --- | --- |

55.

tervitab globaalse Euroopa teatises sisaldunud komisjoni ettepanekut kohaldada suunatud piiranguid Euroopa hangete osas neile riikidele, mis ei taga juurdepääsu oma riigihangetele; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti käesolevaks ajaks saavutatud tulemustest ning algatustest, mida ta kavatseb teha ELi VKEde juurdepääsu parandamiseks kolmandate riikide riigihangetele;

Põllumajandustooted ja geograafilised tähised

| 56. | tuletab meelde ELi vastava valdkonna VKEde juurdepääsu olulisust põllumajandusturgudele ning kutsub komisjoni üles tulevastel mitmepoolsetel ja kahepoolsetel kaubandusalastel läbirääkimistel mitte loobuma järelejäänud tariifsetest tõketest, millest põllumajandussektor on kasu saanud, ja selle asemel tagama, et kõige konkurentsivõimelisemaid ja tuntumaid Euroopa põllumajandustooteid ei karistataks alusetult teiste WTO liikmete juurutatud konkurentsivastaste tavadega; on arvamusel, et märkimisväärsed edusammud geograafiliste tähiste alal on vältimatud selleks, et jõuda Doha vooru läbirääkimiste raames tasakaalustatud tulemusteni põllumajanduses; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde ELi vastava valdkonna VKEde juurdepääsu olulisust põllumajandusturgudele ning kutsub komisjoni üles tulevastel mitmepoolsetel ja kahepoolsetel kaubandusalastel läbirääkimistel mitte loobuma järelejäänud tariifsetest tõketest, millest põllumajandussektor on kasu saanud, ja selle asemel tagama, et kõige konkurentsivõimelisemaid ja tuntumaid Euroopa põllumajandustooteid ei karistataks alusetult teiste WTO liikmete juurutatud konkurentsivastaste tavadega; on arvamusel, et märkimisväärsed edusammud geograafiliste tähiste alal on vältimatud selleks, et jõuda Doha vooru läbirääkimiste raames tasakaalustatud tulemusteni põllumajanduses;

| 57. | toetab komisjoni algatust luua selgem ja tasakaalustatum rahvusvaheline geograafiliste tähiste võrdlusraamistik; peab vastuvõetamatuks, et paljude põllumajanduslike toiduainete geograafilisi tähiseid ja märgistust kasutatakse liiga sageli eriti ELi VKEde kahjuks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid resoluutseid meetmeid nende riikide suhtes, mis kasutavad alusetult taolisi mittetariifseid tõkkeid oma turgude kaitsmiseks; |
| --- | --- |

57.

toetab komisjoni algatust luua selgem ja tasakaalustatum rahvusvaheline geograafiliste tähiste võrdlusraamistik; peab vastuvõetamatuks, et paljude põllumajanduslike toiduainete geograafilisi tähiseid ja märgistust kasutatakse liiga sageli eriti ELi VKEde kahjuks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid resoluutseid meetmeid nende riikide suhtes, mis kasutavad alusetult taolisi mittetariifseid tõkkeid oma turgude kaitsmiseks;

| 58. | toetab geograafiliste tähiste mitmepoolse rahvusvahelise registri loomist, mis võimaldab VKEdel lihtsalt ja odavalt kaitsta oma geograafilisi tähiseid; on veendunud, et kaitstud geograafiliste tähiste loendit peaks täiendama ja see peaks laienema kõigi ELi toodete suhtes, mis oma iseloomu, tootmiskoha või -viisi tõttu annavad ELi VKEdele „võrreldava edumaa” kolmandatest riikidest pärinevate sarnaste toodete suhtes; |
| --- | --- |

58.

toetab geograafiliste tähiste mitmepoolse rahvusvahelise registri loomist, mis võimaldab VKEdel lihtsalt ja odavalt kaitsta oma geograafilisi tähiseid; on veendunud, et kaitstud geograafiliste tähiste loendit peaks täiendama ja see peaks laienema kõigi ELi toodete suhtes, mis oma iseloomu, tootmiskoha või -viisi tõttu annavad ELi VKEdele „võrreldava edumaa” kolmandatest riikidest pärinevate sarnaste toodete suhtes;

| 59. | nõuab tungivalt, et WTO liikmed tagaksid ELi geograafilise tähisega kaitstud toodete turulepääsu, kõrvaldades vajaduse korral ringlusest kodumaised tooted, mille puhul alusetult kasutatakse kõnesolevaid nimetusi, või vähemalt võimaldades täieliku juurdepääsu ELi kaitstud geograafilistele tähistele ja kaitstud päritolunimetustele, mida kasutati juba varem või on hakatud kasutama üldnimetustena; |
| --- | --- |

59.

nõuab tungivalt, et WTO liikmed tagaksid ELi geograafilise tähisega kaitstud toodete turulepääsu, kõrvaldades vajaduse korral ringlusest kodumaised tooted, mille puhul alusetult kasutatakse kõnesolevaid nimetusi, või vähemalt võimaldades täieliku juurdepääsu ELi kaitstud geograafilistele tähistele ja kaitstud päritolunimetustele, mida kasutati juba varem või on hakatud kasutama üldnimetustena;

VKEde rahvusvahelistumise toetamine

| 60. | on arvamusel, et riiklikud või piirkondlikud toetusprogrammid VKEde rahvusvahelistumiseks on väga kasulikud ja heade tulemuste saavutamise vahendid; palub, et neid kaasrahastataks ka edaspidi Euroopa Regionaalarengu Fondist ning et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid riikidevahelistele koostööprojektidele, mille on välja töötanud valdkondlikud ühendused, seades sihiks toetada VKEde eksporti ja rahvusvahelistumise suutlikkust, avada üheskoos uusi turge ning töötada välja ühised turustrateegiad kolmandate riikide tarbeks; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et riiklikud või piirkondlikud toetusprogrammid VKEde rahvusvahelistumiseks on väga kasulikud ja heade tulemuste saavutamise vahendid; palub, et neid kaasrahastataks ka edaspidi Euroopa Regionaalarengu Fondist ning et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid riikidevahelistele koostööprojektidele, mille on välja töötanud valdkondlikud ühendused, seades sihiks toetada VKEde eksporti ja rahvusvahelistumise suutlikkust, avada üheskoos uusi turge ning töötada välja ühised turustrateegiad kolmandate riikide tarbeks;

| 61. | toonitab, et on vaja parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja eelkõige mikrokrediidile; on veendunud, et ühenduse vahendid (näiteks Euroopa Investeerimisfond, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (JEREMIE)) võivad olla abiks parema rahastamisele juurdepääsu raamistiku väljatöötamiseks VKEde jaoks, kes plaanivad rahvusvaheliseks muutuda; |
| --- | --- |

61.

toonitab, et on vaja parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ja eelkõige mikrokrediidile; on veendunud, et ühenduse vahendid (näiteks Euroopa Investeerimisfond, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (JEREMIE)) võivad olla abiks parema rahastamisele juurdepääsu raamistiku väljatöötamiseks VKEde jaoks, kes plaanivad rahvusvaheliseks muutuda;

| 62. | on arvamusel, et tuleb toetada ühisettevõtete loomist või muude partnerluslepingute sõlmimist VKEde vahel kui uutele turgudele sisenemise, kolmandates riikides otseinvesteerimisprojektide väljatöötamise ning hankekonkurssides osalemise strateegiat; kutsub komisjoni üles koondama vahendeid, eelkõige Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi abil, et edendada riikidevahelist koostööd Euroopa Liidu VKEde vahel; |
| --- | --- |

62.

on arvamusel, et tuleb toetada ühisettevõtete loomist või muude partnerluslepingute sõlmimist VKEde vahel kui uutele turgudele sisenemise, kolmandates riikides otseinvesteerimisprojektide väljatöötamise ning hankekonkurssides osalemise strateegiat; kutsub komisjoni üles koondama vahendeid, eelkõige Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi abil, et edendada riikidevahelist koostööd Euroopa Liidu VKEde vahel;

Lõppmärkused

| 63. | on seisukohal, et ELi VKEde areng ja rahvusvahelistumine nõuab erilist tähelepanu ja toetust ELi kaubanduspoliitika kindlaksmääramise raames; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et ELi VKEde areng ja rahvusvahelistumine nõuab erilist tähelepanu ja toetust ELi kaubanduspoliitika kindlaksmääramise raames;

| 64. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada igati VKEsid praeguses finantskriisi olukorras, tagades neile püsiva võimaluse saada arengu tõhustamiseks krediiti; |
| --- | --- |

64.

palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada igati VKEsid praeguses finantskriisi olukorras, tagades neile püsiva võimaluse saada arengu tõhustamiseks krediiti;

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike koostööle, et määrata kindlaks ühtlustatud ja laiaulatuslik poliitika, mis võimaldab ELi VKEdel harmooniliselt ja suurema kasvumääraga areneda, vallutada uusi turge ja kõige üldisemalt suurendada eksporditegevust ja rahvusvahelistumist; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja liikmesriike koostööle, et määrata kindlaks ühtlustatud ja laiaulatuslik poliitika, mis võimaldab ELi VKEdel harmooniliselt ja suurema kasvumääraga areneda, vallutada uusi turge ja kõige üldisemalt suurendada eksporditegevust ja rahvusvahelistumist;

| 66. | palub, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid piisava poliitilise ja rahalise toetuse abil ELi VKEde arengu nii nende moderniseerimisel kui ka juhtivtöötajate ja tööliste koolitamisel; rõhutab sellega seoses, et oluline on VKEde pidev koolitamine ning selliste tingimuste loomine, mis soodustavad niisugust tegevust; peab oluliseks, et Euroopa Liit asuks kindlalt kaitsma teadmisi, traditsioone ja oskusteavet, mida VKEd on praeguseni kogunud ja hästi kasutanud; |
| --- | --- |

66.

palub, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid piisava poliitilise ja rahalise toetuse abil ELi VKEde arengu nii nende moderniseerimisel kui ka juhtivtöötajate ja tööliste koolitamisel; rõhutab sellega seoses, et oluline on VKEde pidev koolitamine ning selliste tingimuste loomine, mis soodustavad niisugust tegevust; peab oluliseks, et Euroopa Liit asuks kindlalt kaitsma teadmisi, traditsioone ja oskusteavet, mida VKEd on praeguseni kogunud ja hästi kasutanud;

| 67. | peab vajalikuks parema koordineerimise tagamist nii ühenduse sees kui ka komisjoni, liikmesriikide ja muude huvitatud poolte vahel; palub Euroopa Parlamenti aegsasti teavitada kõigist edasistest algatustest, mis on seotud VKEde väliskonkurentsiga, ning olla tihedalt kaasatud kõigisse Euroopa Liidu algatustesse; |
| --- | --- |

67.

peab vajalikuks parema koordineerimise tagamist nii ühenduse sees kui ka komisjoni, liikmesriikide ja muude huvitatud poolte vahel; palub Euroopa Parlamenti aegsasti teavitada kõigist edasistest algatustest, mis on seotud VKEde väliskonkurentsiga, ning olla tihedalt kaasatud kõigisse Euroopa Liidu algatustesse;

*

- *

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, WTO liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTOle. |
| --- | --- |

68.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, WTO liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTOle.

---

(1)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(2)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/internationalisation/report_internat.pdf

(4)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 400.

(5)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 276.

(6)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(7)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(8)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(9)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103.

(10)  ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 110.

(11)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 321.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0180.

(13)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 881.

(14)  Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71).

(15)  Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (KOM(2005)0661).

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/112

---

Rahvusvaheline kaubandus ja internet

P6_TA(2009)0049

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduse ja interneti kohta (2008/2204(INI))

(2010/C 67 E/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi esimesel istungjärgul 13. detsembril 1996 Singapuris vastu võetud ministrite deklaratsiooni (infotehnoloogiatoodetega kauplemise lepingu (infotehnoloogia leping) kohta) punkti 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi esimesel istungjärgul 13. detsembril 1996 Singapuris vastu võetud ministrite deklaratsiooni (infotehnoloogiatoodetega kauplemise lepingu (infotehnoloogia leping) kohta) punkti 18;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi teisel istungjärgul 20. mail 1998 Genfis vastuvõetud ministrite deklaratsiooni ülemaailmse elektroonilise kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi teisel istungjärgul 20. mail 1998 Genfis vastuvõetud ministrite deklaratsiooni ülemaailmse elektroonilise kaubanduse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste 9. mail 2003 WTO-le esitatud arvamust dokumendi „Elektroonilise kaubanduse klassifitseerimise küsimused ja tegevuskava” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste 9. mail 2003 WTO-le esitatud arvamust dokumendi „Elektroonilise kaubanduse klassifitseerimise küsimused ja tegevuskava” kohta;

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul 18. detsembril 2005 Hongkongis vastuvõetud ministrite deklaratsiooni (Doha tegevuskava kohta) punkti 46 e-kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi kuuendal istungjärgul 18. detsembril 2005 Hongkongis vastuvõetud ministrite deklaratsiooni (Doha tegevuskava kohta) punkti 46 e-kaubanduse kohta;

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/38/EÜ seoses raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja teatavate elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorra kohaldamisajaga, ning komisjoni aruannet nõukogule 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/38/EÜ kohta, millega muudetakse, osaliselt ajutiselt, direktiivi 77/388/EMÜ seoses raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja teatavate elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorraga (KOM(2006)0210); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/38/EÜ seoses raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja teatavate elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorra kohaldamisajaga, ning komisjoni aruannet nõukogule 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/38/EÜ kohta, millega muudetakse, osaliselt ajutiselt, direktiivi 77/388/EMÜ seoses raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja teatavate elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorraga (KOM(2006)0210);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (nn elektroonilise kaubanduse direktiiv) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (nn elektroonilise kaubanduse direktiiv) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 792/2002, millega ajutiselt muudetakse kaudse maksustamise (käibemaks) alast halduskoostööd käsitlevat määrust (EMÜ) nr 218/92 elektroonilist kaubandust käsitlevate lisameetmete osas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 792/2002, millega ajutiselt muudetakse kaudse maksustamise (käibemaks) alast halduskoostööd käsitlevat määrust (EMÜ) nr 218/92 elektroonilist kaubandust käsitlevate lisameetmete osas (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsust nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsust nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 24. septembri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta, (4) samuti võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. septembri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta, (4) samuti võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (6);

| — | võttes arvesse oma 14. mai 1998. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Euroopa algatus elektroonilises kaubanduses” kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. mai 1998. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Euroopa algatus elektroonilises kaubanduses” kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (7);

| — | võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0020/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0020/2009),

| A. | arvestades, et rohkem kui pooltel ELi kodanikel ja peaaegu 1,5 miljardil inimesel maailmas on juurdepääs internetile; arvestades, et iga kolmas ELi kodanik sooritab oste internetis, kuid ainult 30 miljonit inimest teevad Euroopa Liidus piiriüleseid oste; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rohkem kui pooltel ELi kodanikel ja peaaegu 1,5 miljardil inimesel maailmas on juurdepääs internetile; arvestades, et iga kolmas ELi kodanik sooritab oste internetis, kuid ainult 30 miljonit inimest teevad Euroopa Liidus piiriüleseid oste;

| B. | arvestades, et WTO määratluse kohaselt tähendab elektrooniline kaubandus toodete tootmist, reklaamimist, müüki ja levitamist telekommunikatsioonivõrkude kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et WTO määratluse kohaselt tähendab elektrooniline kaubandus toodete tootmist, reklaamimist, müüki ja levitamist telekommunikatsioonivõrkude kaudu;

| C. | arvestades, et on võimalik eristada infosisu levitamist füüsilistel andmekandjatel ning digitaalselt kodeerituna ja elektrooniliselt edastatavana interneti kaudu, mis toimub seega füüsilistest andmekandjatest sõltumatult, püsi- ja traadita võrkude kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on võimalik eristada infosisu levitamist füüsilistel andmekandjatel ning digitaalselt kodeerituna ja elektrooniliselt edastatavana interneti kaudu, mis toimub seega füüsilistest andmekandjatest sõltumatult, püsi- ja traadita võrkude kaudu;

| D. | arvestades, et e-kaubandust võib korraldada kas ettevõttelt ettevõttele, ettevõttelt tarbijale või tarbijalt tarbijale toimuvate tehingutena; arvestades, et internetipõhine kaubandus on põhjalikult muutnud kaupade ja teenustega kauplemise viisi, luues eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) uusi võimalusi uute piiriüleste klientide leidmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et e-kaubandust võib korraldada kas ettevõttelt ettevõttele, ettevõttelt tarbijale või tarbijalt tarbijale toimuvate tehingutena; arvestades, et internetipõhine kaubandus on põhjalikult muutnud kaupade ja teenustega kauplemise viisi, luues eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) uusi võimalusi uute piiriüleste klientide leidmiseks;

| E. | arvestades, et avatuse säilitamine on interneti kasutamise pideva kasvu, samuti üha rohkem internetitehnoloogiaid kasutava majandustegevuse ja maailmakaubanduse laienemise eeldus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et avatuse säilitamine on interneti kasutamise pideva kasvu, samuti üha rohkem internetitehnoloogiaid kasutava majandustegevuse ja maailmakaubanduse laienemise eeldus;

| F. | arvestades, et VKEdele on e-kaubandus kasulik eelkõige välisturgudele juurdepääsuks; arvestades, et samas takistavad uute e-kaubandusvõtete täielikku arendamist mitmesugused nende praktilise rakendamisega seotud takistused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et VKEdele on e-kaubandus kasulik eelkõige välisturgudele juurdepääsuks; arvestades, et samas takistavad uute e-kaubandusvõtete täielikku arendamist mitmesugused nende praktilise rakendamisega seotud takistused;

| G. | arvestades, et e-kaubanduse soodustamiseks on vaja vaba infovoogu ning avatud ja turvaline võrk, mis võimaldab internetis teavet levitada ja sellele juurde pääseda, on 21. sajandi maailmamajanduse alus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et e-kaubanduse soodustamiseks on vaja vaba infovoogu ning avatud ja turvaline võrk, mis võimaldab internetis teavet levitada ja sellele juurde pääseda, on 21. sajandi maailmamajanduse alus;

| H. | arvestades, et info- ja sidetehnoloogia on praegu majanduses üldlevinud ning pidevalt töötatakse välja ja võetakse kasutusele uusi platvorme ja võrke; arvestades, et innovatsiooni, konkurentsi ja tõhusa tarbijavaliku jaoks on vaja avatud standardeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et info- ja sidetehnoloogia on praegu majanduses üldlevinud ning pidevalt töötatakse välja ja võetakse kasutusele uusi platvorme ja võrke; arvestades, et innovatsiooni, konkurentsi ja tõhusa tarbijavaliku jaoks on vaja avatud standardeid;

| I. | arvestades, et uue nn digitaliseeritud kaubanduskeskkonna edasiarendamine on juba pakkunud ja pakub jätkuvalt uusi võimalusi traditsiooniliste ja nüüdisaegsete kaubandustehingute jaoks, parandab tarbija positsiooni kaubandusahelas ning aitab tarbija ja tootja vahelistes suhetes rakendada täiesti uudseid ärimudeleid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uue nn digitaliseeritud kaubanduskeskkonna edasiarendamine on juba pakkunud ja pakub jätkuvalt uusi võimalusi traditsiooniliste ja nüüdisaegsete kaubandustehingute jaoks, parandab tarbija positsiooni kaubandusahelas ning aitab tarbija ja tootja vahelistes suhetes rakendada täiesti uudseid ärimudeleid;

| J. | arvestades, et internet pakub tarbijatele võimalust teha traditsiooniliste ostuviisidega võrreldes kvaliteedi ja hinna mõttes paremini informeeritud otsuseid ning võrgureklaam on igas suuruses ettevõtete jaoks muutunud piiriülese kaubanduse edendamise oluliseks vahendiks, hõlbustades eelkõige VKEdel uute klientide leidmist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et internet pakub tarbijatele võimalust teha traditsiooniliste ostuviisidega võrreldes kvaliteedi ja hinna mõttes paremini informeeritud otsuseid ning võrgureklaam on igas suuruses ettevõtete jaoks muutunud piiriülese kaubanduse edendamise oluliseks vahendiks, hõlbustades eelkõige VKEdel uute klientide leidmist;

| K. | arvestades, et interneti üha kasvav kasutamine kaubanduseks toob endaga kaasa märkimisväärseid võimalusi, aga ka teatavaid probleeme; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et interneti üha kasvav kasutamine kaubanduseks toob endaga kaasa märkimisväärseid võimalusi, aga ka teatavaid probleeme;

| L. | arvestades, et sisuteenuseid osutavaid ettevõtteid tuleks julgustada rakendama uusi ja uuenduslikke ärimudeleid, mis toetuvad interneti ja e-kaubanduse pakutavatele võimalustele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sisuteenuseid osutavaid ettevõtteid tuleks julgustada rakendama uusi ja uuenduslikke ärimudeleid, mis toetuvad interneti ja e-kaubanduse pakutavatele võimalustele;

| M. | arvestades, et tehnoloogia ja majandus dikteerivad õiguslikke lahendusi, kuna praegune ebaühtlane õiguslik raamistik on selgelt ebapiisav; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tehnoloogia ja majandus dikteerivad õiguslikke lahendusi, kuna praegune ebaühtlane õiguslik raamistik on selgelt ebapiisav;

| N. | arvestades, et e-kaubandus toetub üldiselt intellektuaalomandi kaitsele ning intellektuaalomandi kaitseks on vaja turvalist ja ennustatavat õiguskeskkonda, samuti erandeid ja piirangud, et edendada tehnoloogilist innovatsiooni ning tehnosiiret ja tehnoloogia levikut; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et e-kaubandus toetub üldiselt intellektuaalomandi kaitsele ning intellektuaalomandi kaitseks on vaja turvalist ja ennustatavat õiguskeskkonda, samuti erandeid ja piirangud, et edendada tehnoloogilist innovatsiooni ning tehnosiiret ja tehnoloogia levikut;

| O. | arvestades, et teadaolevalt tuleb ELi oluliste kaubanduspartnerite riigisisese õiguse kohaselt taotleda e-kaubanduse teenuste pakkumiseks kõigepealt telekommunikatsioonilitsentsi, mis on tarbetu kohustus, eelkõige kõnealuste litsentside taotlemise keerukust silmas pidades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teadaolevalt tuleb ELi oluliste kaubanduspartnerite riigisisese õiguse kohaselt taotleda e-kaubanduse teenuste pakkumiseks kõigepealt telekommunikatsioonilitsentsi, mis on tarbetu kohustus, eelkõige kõnealuste litsentside taotlemise keerukust silmas pidades;

| P. | arvestades, et WTO liikmesriikides on e-kaubanduse roll kiirelt suurenenud sellistes valdkondades nagu pangandus, telekommunikatsioon, arvutitööstus, reklaamitööstus, turundus ja kullerteenused; arvestades, et nende riikide arv, kes piiriülest juurdepääsu sellistes valdkondades ei piira, on juba märkimisväärne; arvestades, et WTO e-kaubanduse alase tööprogrammi käivitamisest on möödunud kümme aastat; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et WTO liikmesriikides on e-kaubanduse roll kiirelt suurenenud sellistes valdkondades nagu pangandus, telekommunikatsioon, arvutitööstus, reklaamitööstus, turundus ja kullerteenused; arvestades, et nende riikide arv, kes piiriülest juurdepääsu sellistes valdkondades ei piira, on juba märkimisväärne; arvestades, et WTO e-kaubanduse alase tööprogrammi käivitamisest on möödunud kümme aastat;

| Q. | arvestades, et WTO põhireegleid – mittediskrimineerimine, läbipaistvus ja järk-järguline liberaliseerimine – tuleb kohaldada nii, et võetakse arvesse interneti kiirust ja interaktiivsust, elektroonilisi makseviise, vahendajate kadumist, äritegevuse üha suuremat integreerimist elektroonilistesse süsteemidesse, äriettevõtete suuremat paindlikkust ja ka ettevõtete suuremat killustumist, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et WTO põhireegleid – mittediskrimineerimine, läbipaistvus ja järk-järguline liberaliseerimine – tuleb kohaldada nii, et võetakse arvesse interneti kiirust ja interaktiivsust, elektroonilisi makseviise, vahendajate kadumist, äritegevuse üha suuremat integreerimist elektroonilistesse süsteemidesse, äriettevõtete suuremat paindlikkust ja ka ettevõtete suuremat killustumist,

| 1. | rõhutab interneti soodsat mõju kaupade ja teenuste piiriülese ja rahvusvahelise kaubanduse eri teguritele ja etappidele viimase kahe aastakümne jooksul; rõhutab, et e-kaubanduse rahvusvaheline olemus eeldab üldist arusaamist ja koostööd; |
| --- | --- |

1.

rõhutab interneti soodsat mõju kaupade ja teenuste piiriülese ja rahvusvahelise kaubanduse eri teguritele ja etappidele viimase kahe aastakümne jooksul; rõhutab, et e-kaubanduse rahvusvaheline olemus eeldab üldist arusaamist ja koostööd;

| 2. | tunnistab, et võrgukaubanduse innovatiivsus ja loovus soodustab uute kaubandusmudelite, näiteks tarbijatevahelise kaubanduse arendamist; juhib tähelepanu, et online-turud toimivad uute vahendajatena, et soodustada vahetusi, suurendada väga väikeste kuludega juurdepääsu teabele ning üldiselt laiendada ettevõtetevaheliste suhete ulatust; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et võrgukaubanduse innovatiivsus ja loovus soodustab uute kaubandusmudelite, näiteks tarbijatevahelise kaubanduse arendamist; juhib tähelepanu, et online-turud toimivad uute vahendajatena, et soodustada vahetusi, suurendada väga väikeste kuludega juurdepääsu teabele ning üldiselt laiendada ettevõtetevaheliste suhete ulatust;

| 3. | usub, et VKEd ja noored ettevõtjad, kes osaliselt või täielikult tegelevad võrgukaubandusega, leiavad suhteliselt madalate haldus- ja kaubanduslike kuludega vahendi, mille kaudu kliendipõhise võrgureklaami abil pakkuda ja müüa oma kaupu ja teenuseid üleüldiselt laienevale klientuurile, vältides seeläbi teatavaid osaliselt iganenud kaubandustõkkeid ning tungides varem eraldatud ja suletud turgudele; |
| --- | --- |

3.

usub, et VKEd ja noored ettevõtjad, kes osaliselt või täielikult tegelevad võrgukaubandusega, leiavad suhteliselt madalate haldus- ja kaubanduslike kuludega vahendi, mille kaudu kliendipõhise võrgureklaami abil pakkuda ja müüa oma kaupu ja teenuseid üleüldiselt laienevale klientuurile, vältides seeläbi teatavaid osaliselt iganenud kaubandustõkkeid ning tungides varem eraldatud ja suletud turgudele;

| 4. | tunnistab, et toodete kvaliteedi ja ohutuse tagamisega seotud probleemid, mis tulenevad tavapäraste kontrollivõimaluste puudumisest võrgukaubanduse jaotusetapis, tuleb lahendada uut moodi, näiteks müüjatele antavate tarbijahinnangute ning tarbijatevaheliste eksperthinnangute abil; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et toodete kvaliteedi ja ohutuse tagamisega seotud probleemid, mis tulenevad tavapäraste kontrollivõimaluste puudumisest võrgukaubanduse jaotusetapis, tuleb lahendada uut moodi, näiteks müüjatele antavate tarbijahinnangute ning tarbijatevaheliste eksperthinnangute abil;

| 5. | nõuab üksikasjalikku analüüsi võrgukaubanduse mõju kohta traditsioonilistele kaubandustavadele ja traditsioonilisele kaubandustegevusele, et teha kindlaks kahjulikud mõjud ning neid edaspidi vältida; |
| --- | --- |

5.

nõuab üksikasjalikku analüüsi võrgukaubanduse mõju kohta traditsioonilistele kaubandustavadele ja traditsioonilisele kaubandustegevusele, et teha kindlaks kahjulikud mõjud ning neid edaspidi vältida;

| 6. | märgib murelikult, et sageli koheldakse info- ja sidetehnoloogiat kasutavaid tarbijaid ja müüjaid diskrimineerivalt, võrreldes internetivälistel turgudel tegutsevate tarbijate ja müüjatega; |
| --- | --- |

6.

märgib murelikult, et sageli koheldakse info- ja sidetehnoloogiat kasutavaid tarbijaid ja müüjaid diskrimineerivalt, võrreldes internetivälistel turgudel tegutsevate tarbijate ja müüjatega;

| 7. | tervitab asjaolu, et tänu geograafiliste, kaugusest ja ruumist tulenevate piirangute tulemuslikule kaotamisele saavad tarbijad kasu juurdepääsust praktiliselt piiramatule kauba- ja teenustevalikule, samuti võimalusest saada läbipaistvat ja erapooletut teavet, võrrelda hindu, kliendipõhise võrgureklaami kättesaadavusest ning kasutada 24 tundi ööpäevas põhimõttel „otsi ja osta” toimiva võrgukaubanduse mugavusi, mis on avatud kõigile, kes kasutavad internetti kas kodus, tööl või mujal; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et tänu geograafiliste, kaugusest ja ruumist tulenevate piirangute tulemuslikule kaotamisele saavad tarbijad kasu juurdepääsust praktiliselt piiramatule kauba- ja teenustevalikule, samuti võimalusest saada läbipaistvat ja erapooletut teavet, võrrelda hindu, kliendipõhise võrgureklaami kättesaadavusest ning kasutada 24 tundi ööpäevas põhimõttel „otsi ja osta” toimiva võrgukaubanduse mugavusi, mis on avatud kõigile, kes kasutavad internetti kas kodus, tööl või mujal;

| 8. | märgib, et arenev mittemateriaalsete kaupade ja teenuste digitaalturg on juba suurem kui traditsiooniline kaubandus ja teenuste pakkumine ning on lisaks loonud uue kaubanduskontseptsioonide ja majandusväärtuste kogumi, nagu digitaalne kinnisvara (domeeninimed) ja juurdepääs teabele (otsingumootorid); |
| --- | --- |

8.

märgib, et arenev mittemateriaalsete kaupade ja teenuste digitaalturg on juba suurem kui traditsiooniline kaubandus ja teenuste pakkumine ning on lisaks loonud uue kaubanduskontseptsioonide ja majandusväärtuste kogumi, nagu digitaalne kinnisvara (domeeninimed) ja juurdepääs teabele (otsingumootorid);

| 9. | on arvamusel, et sellist õigusvastast tegevust nagu võltsimine, piraatlus, pettus, tehingute turvalisuse rikkumine ja kodanike eraellu sekkumine ei tohiks panna kõnealuse keskkonna olemuse arvele, vaid seda tuleks käsitleda illegaalse kaubandustegevuse aspektidena, mis eksisteerisid ka varem füüsilises maailmas, kuid mida tekkinud rohked tehnoloogilised võimalused on hõlbustanud ja võimendanud ning mida esineb peamiselt siis, kui kõnealuse keskkonna toimimisel ei järgita kehtivaid eeskirju, mis võimaldavad kasutada reguleeritud vastutuse eeliseid; rõhutab, et on vaja luua mehhanismid, mis võimaldavad rahvusvahelise e-kaubanduse arengut kahjustamata võtta vastu ja tugevdada vajalikke ja asjakohaseid jõustamismeetmeid ning tagada tulemuslikum ja ühtsem kooskõlastamine, et võidelda õigusvastase tegevusega rahvusvahelises e-kaubanduses, eriti selliste juhtumite puhul, mis võivad olla suureks ohuks rahvatervisele, nagu võltsitud ravimite müük interneti teel; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et sellist õigusvastast tegevust nagu võltsimine, piraatlus, pettus, tehingute turvalisuse rikkumine ja kodanike eraellu sekkumine ei tohiks panna kõnealuse keskkonna olemuse arvele, vaid seda tuleks käsitleda illegaalse kaubandustegevuse aspektidena, mis eksisteerisid ka varem füüsilises maailmas, kuid mida tekkinud rohked tehnoloogilised võimalused on hõlbustanud ja võimendanud ning mida esineb peamiselt siis, kui kõnealuse keskkonna toimimisel ei järgita kehtivaid eeskirju, mis võimaldavad kasutada reguleeritud vastutuse eeliseid; rõhutab, et on vaja luua mehhanismid, mis võimaldavad rahvusvahelise e-kaubanduse arengut kahjustamata võtta vastu ja tugevdada vajalikke ja asjakohaseid jõustamismeetmeid ning tagada tulemuslikum ja ühtsem kooskõlastamine, et võidelda õigusvastase tegevusega rahvusvahelises e-kaubanduses, eriti selliste juhtumite puhul, mis võivad olla suureks ohuks rahvatervisele, nagu võltsitud ravimite müük interneti teel;

| 10. | toetab riikide ja inimeste kõlbluse ja eetika tingimusteta austamist, kuid väljendab kahetsust võrguteenuste ja -toodete suhtes üha väärama tsensuuri kasutamise pärast, mis toimib varjatud kaubandustõkkena; |
| --- | --- |

10.

toetab riikide ja inimeste kõlbluse ja eetika tingimusteta austamist, kuid väljendab kahetsust võrguteenuste ja -toodete suhtes üha väärama tsensuuri kasutamise pärast, mis toimib varjatud kaubandustõkkena;

| 11. | tunnistab vajadust avatud standardite järele ning nende tähtsust innovatsiooni, konkurentsi ja tõhusa tarbijavaliku jaoks; teeb ettepaneku, et Euroopa Ühenduse sõlmitavate kaubanduslepingutega edendataks interneti ulatuslikku ja avatud kasutamist e-kaubanduses, tingimusel et tarbijatel on võimalik teenustele ja nende valitud digitaalsetele toodetele juurde pääseda ja neid kasutada, välja arvatud juhul, kui see on siseriikliku õigusega keelatud; |
| --- | --- |

11.

tunnistab vajadust avatud standardite järele ning nende tähtsust innovatsiooni, konkurentsi ja tõhusa tarbijavaliku jaoks; teeb ettepaneku, et Euroopa Ühenduse sõlmitavate kaubanduslepingutega edendataks interneti ulatuslikku ja avatud kasutamist e-kaubanduses, tingimusel et tarbijatel on võimalik teenustele ja nende valitud digitaalsetele toodetele juurde pääseda ja neid kasutada, välja arvatud juhul, kui see on siseriikliku õigusega keelatud;

| 12. | on seisukohal, et piiriüleste tehingute kasvu määr, tehingute olemuse, päritolu ja sihtkoha kindlakstegemise keerukus ning kontrolljälgede ja mõjupunktide puudumine tõstatavad maksusüsteemide territoriaalse olemuse küsimuse; märgib, et on olemas võimalusi maksuhalduse sujuvamaks muutmiseks, paberitöö asendamiseks elektroonilise andmevahetusega ja maksudeklaratsioonide elektrooniliseks täitmiseks, samuti maksude kogumise protsessi automatiseerimiseks; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et piiriüleste tehingute kasvu määr, tehingute olemuse, päritolu ja sihtkoha kindlakstegemise keerukus ning kontrolljälgede ja mõjupunktide puudumine tõstatavad maksusüsteemide territoriaalse olemuse küsimuse; märgib, et on olemas võimalusi maksuhalduse sujuvamaks muutmiseks, paberitöö asendamiseks elektroonilise andmevahetusega ja maksudeklaratsioonide elektrooniliseks täitmiseks, samuti maksude kogumise protsessi automatiseerimiseks;

| 13. | rõhutab, et tarbijaid ja ettevõtjaid on vaja harida ning korraldada meedias teavituskampaaniaid kõikide rahvusvahelises internetikaubanduses osalejate arenguvõimaluste, õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tarbijaid ja ettevõtjaid on vaja harida ning korraldada meedias teavituskampaaniaid kõikide rahvusvahelises internetikaubanduses osalejate arenguvõimaluste, õiguste ja kohustuste kohta;

| 14. | väljendab kahetsust nii pettuste kui ka isikuandmete ja raha varguste sagenemise pärast võrgukeskkonnas; usub, et e-kaubanduse tuleviku jaoks kõige suurem oht on vähene usaldus tehingute ja maksete turvalisuse ja kindluse vastu; palub komisjonil uurida selle põhjusi, kahekordistada jõupingutusi mehhanismide loomiseks, mis võimaldaksid tugevdada ettevõtete ja üksikisikute usaldust rahvusvaheliste elektrooniliste maksesüsteemide vastu, ning kehtestada vajalik kord õigusvastaste kaubandustavadega seotud vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

14.

väljendab kahetsust nii pettuste kui ka isikuandmete ja raha varguste sagenemise pärast võrgukeskkonnas; usub, et e-kaubanduse tuleviku jaoks kõige suurem oht on vähene usaldus tehingute ja maksete turvalisuse ja kindluse vastu; palub komisjonil uurida selle põhjusi, kahekordistada jõupingutusi mehhanismide loomiseks, mis võimaldaksid tugevdada ettevõtete ja üksikisikute usaldust rahvusvaheliste elektrooniliste maksesüsteemide vastu, ning kehtestada vajalik kord õigusvastaste kaubandustavadega seotud vaidluste lahendamiseks;

| 15. | toonitab, et väga oluline on kultuurikaupade ja -teenustega seotud online-tehingute ohutus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et väga oluline on kultuurikaupade ja -teenustega seotud online-tehingute ohutus ja usaldusväärsus;

| 16. | märgib, et usaldus ei sõltu ainult lihtsatest, usaldusväärsetest ja turvalistest interneti kasutamise viisidest, vaid muu hulgas ka kaupade ja teenuste kvaliteedist ning asjakohaste heastamismeetmete kättesaadavusest; |
| --- | --- |

16.

märgib, et usaldus ei sõltu ainult lihtsatest, usaldusväärsetest ja turvalistest interneti kasutamise viisidest, vaid muu hulgas ka kaupade ja teenuste kvaliteedist ning asjakohaste heastamismeetmete kättesaadavusest;

| 17. | rõhutab, et elektroonilise kaubanduse täieliku potentsiaalse saavutamiseks on vaja teha rahvusvahelisel tasandil õigusalast koostööd; on arvamusel, et vaja on uut nüüdisaegset lähenemisviisi e-kaubanduse probleemsetele valdkondadele, et tagada tarbijate eraelu kaitse ning interneti kaudu pakutavast kaubandusest tulenevad madalamad kulud ja uued võimalused; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et elektroonilise kaubanduse täieliku potentsiaalse saavutamiseks on vaja teha rahvusvahelisel tasandil õigusalast koostööd; on arvamusel, et vaja on uut nüüdisaegset lähenemisviisi e-kaubanduse probleemsetele valdkondadele, et tagada tarbijate eraelu kaitse ning interneti kaudu pakutavast kaubandusest tulenevad madalamad kulud ja uued võimalused;

| 18. | on arvamusel, et arutelud ülemaailmse internetikaubanduse praeguste ja tulevaste probleemide teemal peaksid toimuma vastastikku toetavas ja struktureeritud koostööraamistikus, mis põhineb üksteisest sõltuvate osalejate väljakujunenud reeglite süsteemil, mis võimaldab rakendada tänapäevast ja kaasavat mitme sidusrühmaga haldamisprotsessi interneti haldamise foorumi eeskujul; märgib, et praeguseid interneti haldamise viise iseloomustab hübriidne olemus, millel puuduvad funktsionaalsed ja regulatiivsed hierarhilised juhtimisvahendid; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et arutelud ülemaailmse internetikaubanduse praeguste ja tulevaste probleemide teemal peaksid toimuma vastastikku toetavas ja struktureeritud koostööraamistikus, mis põhineb üksteisest sõltuvate osalejate väljakujunenud reeglite süsteemil, mis võimaldab rakendada tänapäevast ja kaasavat mitme sidusrühmaga haldamisprotsessi interneti haldamise foorumi eeskujul; märgib, et praeguseid interneti haldamise viise iseloomustab hübriidne olemus, millel puuduvad funktsionaalsed ja regulatiivsed hierarhilised juhtimisvahendid;

| 19. | väljendab kahetsust, et WTO läbirääkimiste raames ei ole saavutatud mingeid edusamme sellises olulises küsimuses nagu nn digitaalsete toodete klassifitseerimine, et Doha arengukavas ei anta volitusi e-kaubanduse alaste eriläbirääkimiste jaoks ja et mingeid edusamme ei ole saavutatud WTO alalise moratooriumi kehtestamiseks elektrooniliste edastuste tollimaksule; märgib, et endiselt valitseb ebaselgus digitaalsete toodete õige tolliväärtuse määramisel ning endiselt ei ole saavutatud kokkulepet, milliseid eeskirju ja kohustusi (üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT), teenuskaubanduse üldleping (GATS) või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping) tuleks kohaldada digitaalsetele toodetele; |
| --- | --- |

19.

väljendab kahetsust, et WTO läbirääkimiste raames ei ole saavutatud mingeid edusamme sellises olulises küsimuses nagu nn digitaalsete toodete klassifitseerimine, et Doha arengukavas ei anta volitusi e-kaubanduse alaste eriläbirääkimiste jaoks ja et mingeid edusamme ei ole saavutatud WTO alalise moratooriumi kehtestamiseks elektrooniliste edastuste tollimaksule; märgib, et endiselt valitseb ebaselgus digitaalsete toodete õige tolliväärtuse määramisel ning endiselt ei ole saavutatud kokkulepet, milliseid eeskirju ja kohustusi (üldine tolli- ja kaubanduskokkulepe (GATT), teenuskaubanduse üldleping (GATS) või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping) tuleks kohaldada digitaalsetele toodetele;

| 20. | tervitab komisjoni ettepanekut WTO-le ülalmainitud infotehnoloogia lepingu ajakohastamise ja laiendamise kohta, millega seatakse lühike ajaline raamistik, et anda täiendav tõuge kõnealuste toodete kaubandusele, kaasata rohkem osalejaid, tegeleda mittetariifsete tõkete küsimusega ning käsitleda tehnoloogilise arengu ja lähenemisega seotud kasvavaid probleeme; väljendab samas kahetsust, et lepinguosalised tõlgendavad infotehnoloogia lepingut erinevalt, ning palub komisjonil täielikult rakendada kehtiva infotehnoloogia lepingu sätteid ja eesmärki ning toetada tulevaste lepingute puhul kaasaegset ja realistlikku lähenemisviisi kooskõlas nõudlusega tollimaksust vabastatud infotehnoloogiatoodete järele; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni ettepanekut WTO-le ülalmainitud infotehnoloogia lepingu ajakohastamise ja laiendamise kohta, millega seatakse lühike ajaline raamistik, et anda täiendav tõuge kõnealuste toodete kaubandusele, kaasata rohkem osalejaid, tegeleda mittetariifsete tõkete küsimusega ning käsitleda tehnoloogilise arengu ja lähenemisega seotud kasvavaid probleeme; väljendab samas kahetsust, et lepinguosalised tõlgendavad infotehnoloogia lepingut erinevalt, ning palub komisjonil täielikult rakendada kehtiva infotehnoloogia lepingu sätteid ja eesmärki ning toetada tulevaste lepingute puhul kaasaegset ja realistlikku lähenemisviisi kooskõlas nõudlusega tollimaksust vabastatud infotehnoloogiatoodete järele;

| 21. | tunneb heameelt edusammude üle teenuskaubanduse üldlepingu (GATS), Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetialaste lepingute, ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) näidisseaduse, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ulatusliku töö ning 2008. aastal Soulis toimunud OECD ministrite kohtumisel vastu võetud ulatusliku poliitilise raamistiku ning 2003. aastal Genfisja 2005. aasta novembris Tuneesias toimunud infoühiskonna maailma tippkohtumise raames; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt edusammude üle teenuskaubanduse üldlepingu (GATS), Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetialaste lepingute, ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) näidisseaduse, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ulatusliku töö ning 2008. aastal Soulis toimunud OECD ministrite kohtumisel vastu võetud ulatusliku poliitilise raamistiku ning 2003. aastal Genfisja 2005. aasta novembris Tuneesias toimunud infoühiskonna maailma tippkohtumise raames;

| 22. | rõhutab ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni tähtsust hädavajaliku vahendina, mis aitab tagada, et WTO raamistikus säilitatakse kultuuriline erand kultuuri ja loomingulise tegevusega seotud kaupade ja teenuste rahvusvahelises kaubanduses; palub nõukogul ja komisjonil konventsioon nii Euroopa Liidu sise- kui ka välispoliitikas kiiresti rakendada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni tähtsust hädavajaliku vahendina, mis aitab tagada, et WTO raamistikus säilitatakse kultuuriline erand kultuuri ja loomingulise tegevusega seotud kaupade ja teenuste rahvusvahelises kaubanduses; palub nõukogul ja komisjonil konventsioon nii Euroopa Liidu sise- kui ka välispoliitikas kiiresti rakendada;

| 23. | rõhutab asjaolu, et kahepoolsed ja piirkondlikud vabakaubanduslepingud ei saa kaugeleulatuva turulepääsu osas olla täielikuks lahenduseks; kutsub siiski Euroopa Liitu üles lisama kahepoolsetesse ja piirkondlikesse kaubanduslepingutesse süstemaatiliselt selgesõnalised sätted interneti laialdase ja avatud kasutamise kohta kaupade, teenuste elektrooniliseks kaubanduseks ning takistusteta infovoo kohta, näiteks loobudes piiriülestele infovoogudele tarbetute tõkete kehtestamisest või säilitamisest ning kohaldades interneti kaudu tehtavate tehingute suhtes mittediskrimineerivaid, läbipaistvaid ja kaubandust kõige vähem piiravaid eeskirju; toetab ELi jõupingutusi koostöödialoogi käivitamiseks kaubanduspartneritega kolmandates riikides, et lisada kahepoolsetesse lepingutesse regulatiivsed küsimused; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles andma kokkulepete saavutamise korral koostöödialoogi omapoolse panuse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab asjaolu, et kahepoolsed ja piirkondlikud vabakaubanduslepingud ei saa kaugeleulatuva turulepääsu osas olla täielikuks lahenduseks; kutsub siiski Euroopa Liitu üles lisama kahepoolsetesse ja piirkondlikesse kaubanduslepingutesse süstemaatiliselt selgesõnalised sätted interneti laialdase ja avatud kasutamise kohta kaupade, teenuste elektrooniliseks kaubanduseks ning takistusteta infovoo kohta, näiteks loobudes piiriülestele infovoogudele tarbetute tõkete kehtestamisest või säilitamisest ning kohaldades interneti kaudu tehtavate tehingute suhtes mittediskrimineerivaid, läbipaistvaid ja kaubandust kõige vähem piiravaid eeskirju; toetab ELi jõupingutusi koostöödialoogi käivitamiseks kaubanduspartneritega kolmandates riikides, et lisada kahepoolsetesse lepingutesse regulatiivsed küsimused; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles andma kokkulepete saavutamise korral koostöödialoogi omapoolse panuse;

| 24. | palub komisjonil vaadata läbi kaubandust reguleerivate õigusaktide kohaldamine eesmärgiga ühtlustada ja avada spektri kasutamine, et edendada mobiilset juurdepääsu internetiteenustele, mis soodustavad innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsi; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil vaadata läbi kaubandust reguleerivate õigusaktide kohaldamine eesmärgiga ühtlustada ja avada spektri kasutamine, et edendada mobiilset juurdepääsu internetiteenustele, mis soodustavad innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsi;

| 25. | rõhutab, et tähelepanu tuleb koondada internetiteenuste osutamise, kaasa arvatud e-kaubanduse vabastamisele tarbetust riigisisesest litsentside taotlemisest nii ELis kui ka ELi kaubanduspartneriteks olevates riikides, mis de facto takistab selliste teenuste osutamist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tähelepanu tuleb koondada internetiteenuste osutamise, kaasa arvatud e-kaubanduse vabastamisele tarbetust riigisisesest litsentside taotlemisest nii ELis kui ka ELi kaubanduspartneriteks olevates riikides, mis de facto takistab selliste teenuste osutamist;

| 26. | on seisukohal, et rahvusvaheliste riigihangete puhul, kus uued tehnoloogiad võimaldavad piiriülest e-kaubandust, on uute, näiteks kombineeritud oksjonite vormide abil VKEde konsortsiumide puhul ning pakkumiste elektrooniline avaldamise ja reklaamimise abil võimalik märkimisväärselt suurendada hankekaubandust nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas, ergutades seeläbi piiriülest e-kaubandust; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et rahvusvaheliste riigihangete puhul, kus uued tehnoloogiad võimaldavad piiriülest e-kaubandust, on uute, näiteks kombineeritud oksjonite vormide abil VKEde konsortsiumide puhul ning pakkumiste elektrooniline avaldamise ja reklaamimise abil võimalik märkimisväärselt suurendada hankekaubandust nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas, ergutades seeläbi piiriülest e-kaubandust;

| 27. | tuletab meelde, et võltsimisvastase kaubanduslepingu sõlmimine peab looma tasakaalu intellektuaalomandi õiguste tõhusa rakendamise ja tarbijate põhiõiguste kaitse vahel ning aitama kaasa innovatsioonile, teabe liikumisele ja seaduslike teenuste kasutamisele elektroonilises kaubanduskeskkonnas; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et võltsimisvastase kaubanduslepingu sõlmimine peab looma tasakaalu intellektuaalomandi õiguste tõhusa rakendamise ja tarbijate põhiõiguste kaitse vahel ning aitama kaasa innovatsioonile, teabe liikumisele ja seaduslike teenuste kasutamisele elektroonilises kaubanduskeskkonnas;

| 28. | kutsub komisjoni üles viima läbi teabe- ja koolituskampaaniaid, kasutades tavapäraseid ja internetipõhiseid vahendeid, et tõsta tarbijate teadlikkust oma õigustest ning suurendada nende usaldust internetikaubanduse suhtes; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles viima läbi teabe- ja koolituskampaaniaid, kasutades tavapäraseid ja internetipõhiseid vahendeid, et tõsta tarbijate teadlikkust oma õigustest ning suurendada nende usaldust internetikaubanduse suhtes;

| 29. | taunib ELi online-turu killustatust, mis tuleneb turu geograafilist eraldamist võimaldavatest või seda nõudvatest õigusnormidest, kaupade või teenuste internetis pakkumist tõkestavatest või takistavatest õigusnormidest, turustajatele seatud lepingulistest piirangutest, õiguslikust ebakindlusest, tarbijate usalduse puudumisest maksesüsteemide turvalisuse vastu, internetile juurdepääsu kõrgetest teenustasudest ning kättetoimetamisviiside valiku piiratusest; |
| --- | --- |

29.

taunib ELi online-turu killustatust, mis tuleneb turu geograafilist eraldamist võimaldavatest või seda nõudvatest õigusnormidest, kaupade või teenuste internetis pakkumist tõkestavatest või takistavatest õigusnormidest, turustajatele seatud lepingulistest piirangutest, õiguslikust ebakindlusest, tarbijate usalduse puudumisest maksesüsteemide turvalisuse vastu, internetile juurdepääsu kõrgetest teenustasudest ning kättetoimetamisviiside valiku piiratusest;

| 30. | kutsub komisjoni üles esitama oma veebilehel teavet rahvusvahelise internetikaubanduse alaste tarbijaõiguste kohta, keskendudes eeskätt lepingulistele küsimustele, tarbijate kaitsele ebaausate kaubandustavade eest, eraelu kaitsele ja autoriõigustele; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles esitama oma veebilehel teavet rahvusvahelise internetikaubanduse alaste tarbijaõiguste kohta, keskendudes eeskätt lepingulistele küsimustele, tarbijate kaitsele ebaausate kaubandustavade eest, eraelu kaitsele ja autoriõigustele;

| 31. | on seisukohal, et puudused ELi online-turu reguleerimisel takistavad stabiilse ja tugeva Euroopa elektroonilise tööstus- ja kaubanduskeskkonna arengut, mis toob kaasa Euroopa tarbijate mitterahuldaval määral osalemise ELi ja rahvusvahelistes kaubandustehingutes ning takistab kaubandustegevuse loovust ja innovatsiooni; väljendab kahetsust asjaolu üle, et ELis asuvate ainult võrguteenuseid pakkuvate ettevõtete arv on väga väike; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et puudused ELi online-turu reguleerimisel takistavad stabiilse ja tugeva Euroopa elektroonilise tööstus- ja kaubanduskeskkonna arengut, mis toob kaasa Euroopa tarbijate mitterahuldaval määral osalemise ELi ja rahvusvahelistes kaubandustehingutes ning takistab kaubandustegevuse loovust ja innovatsiooni; väljendab kahetsust asjaolu üle, et ELis asuvate ainult võrguteenuseid pakkuvate ettevõtete arv on väga väike;

| 32. | võtab teadmiseks ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (KOM(2008)0614), mis loodetavasti annab üha suurenevale arvule internetis oste sooritavatele tarbijatele suurema õiguskindluse, läbipaistvuse ja kaitse, eriti mis puudutab kättetoimetamist, riski ülekandumist, lepingule vastavust ning kauba garantiid; |
| --- | --- |

32.

võtab teadmiseks ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tarbija õiguste kohta (KOM(2008)0614), mis loodetavasti annab üha suurenevale arvule internetis oste sooritavatele tarbijatele suurema õiguskindluse, läbipaistvuse ja kaitse, eriti mis puudutab kättetoimetamist, riski ülekandumist, lepingule vastavust ning kauba garantiid;

| 33. | tuletab meelde, et usaldus on eriti tarbijate ja VKEde jaoks äärmiselt oluline, et täielikult kasutada kõiki internetikaubanduse pakutavaid võimalusi, nagu rõhutatakse ka ülalnimetatud 21. juuni 2007. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et usaldus on eriti tarbijate ja VKEde jaoks äärmiselt oluline, et täielikult kasutada kõiki internetikaubanduse pakutavaid võimalusi, nagu rõhutatakse ka ülalnimetatud 21. juuni 2007. aasta resolutsioonis;

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama iga võimalust usalduse tõstmiseks tegevuse kaudu asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks WTOs, ning tegema jõupingutusi ülemaailmsete standardite ja normide väljatöötamiseks, mis võtavad arvesse Euroopa paimaid tavasid; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama iga võimalust usalduse tõstmiseks tegevuse kaudu asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks WTOs, ning tegema jõupingutusi ülemaailmsete standardite ja normide väljatöötamiseks, mis võtavad arvesse Euroopa paimaid tavasid;

| 35. | palub komisjonil parandada internetiteenuste õiguslikku koostalitusvõimet näidislitsentside ja muude õiguslike lahenduste väljatöötamise abil, mis ühilduksid nende õigussüsteemidega, kui eraõigus on ühtlustamata, eelkõige seoses rahvusvaheliste võrgustandardite patentide vabatahtliku hüvitamisega, ning propageerida Euroopa õigusliku koostalitusvõime olemasolevaid koostöövorme tehingukulude ja võrgukeskkonnas teenuste osutajate õiguskindlusetuse vähendamise vahenditena; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil parandada internetiteenuste õiguslikku koostalitusvõimet näidislitsentside ja muude õiguslike lahenduste väljatöötamise abil, mis ühilduksid nende õigussüsteemidega, kui eraõigus on ühtlustamata, eelkõige seoses rahvusvaheliste võrgustandardite patentide vabatahtliku hüvitamisega, ning propageerida Euroopa õigusliku koostalitusvõime olemasolevaid koostöövorme tehingukulude ja võrgukeskkonnas teenuste osutajate õiguskindlusetuse vähendamise vahenditena;

| 36. | palub komisjonil, vajaduse korral koostöös OECDga, viia läbi üksikasjaliku uuringu, mis hõlmaks statistilisi andmeid rahvusvahelise e-kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil, vajaduse korral koostöös OECDga, viia läbi üksikasjaliku uuringu, mis hõlmaks statistilisi andmeid rahvusvahelise e-kaubanduse kohta;

| 37. | palub komisjonil arendada laiahaardelist strateegiat e-kaubanduse tõkete kõrvaldamiseks, mis VKEsid ikka veel mõjutavad (juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale, e-äri süsteemide arendamis- ja ülalpidamiskulud, usalduse puudus, teabe puudus, piiriüleste vaidlustega seotud õiguskindlusetus jne), ning soovitusi poliitika kohta selles valdkonnas, sh stiimuleid VKEdele, et suurendada nende osalemist kaupade ja teenuste võrgukaubanduses; ergutab sellega seoses looma andmebaasi, mille ülesandeks on pakkuda võrgukaubanduses uutele ja kogemusteta osalejatele teabetoetust ja juhtimisalast nõustamist, samuti viima läbi võrdleva majandusanalüüsi e-kaubanduse ja internetireklaami eeliste kohta VKEde jaoks ning juhtumiuuringuid internetikaubandusega tegelevate edukate VKEde kohta ELis; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil arendada laiahaardelist strateegiat e-kaubanduse tõkete kõrvaldamiseks, mis VKEsid ikka veel mõjutavad (juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale, e-äri süsteemide arendamis- ja ülalpidamiskulud, usalduse puudus, teabe puudus, piiriüleste vaidlustega seotud õiguskindlusetus jne), ning soovitusi poliitika kohta selles valdkonnas, sh stiimuleid VKEdele, et suurendada nende osalemist kaupade ja teenuste võrgukaubanduses; ergutab sellega seoses looma andmebaasi, mille ülesandeks on pakkuda võrgukaubanduses uutele ja kogemusteta osalejatele teabetoetust ja juhtimisalast nõustamist, samuti viima läbi võrdleva majandusanalüüsi e-kaubanduse ja internetireklaami eeliste kohta VKEde jaoks ning juhtumiuuringuid internetikaubandusega tegelevate edukate VKEde kohta ELis;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles innustama VKEsid kasutama online-ühendust ja looma platvorme teabe jagamiseks ja heade tavade vahetamiseks ning soovitab komisjonil ja liikmesriikidel edendada riigihankeid elektrooniliste sidevahendite kasutamise abil, hoolitsedes igati e-juurdepääsetavuse tagamise eest; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles innustama VKEsid kasutama online-ühendust ja looma platvorme teabe jagamiseks ja heade tavade vahetamiseks ning soovitab komisjonil ja liikmesriikidel edendada riigihankeid elektrooniliste sidevahendite kasutamise abil, hoolitsedes igati e-juurdepääsetavuse tagamise eest;

| 39. | tervitab komisjoni algatust käivitada avalik arutelu, avaldades aruteludokumendi „Kaupade ja teenuste e-kaubanduse võimalused” ning luues nõunike rühma selleteemalise aruande koostamiseks; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni algatust käivitada avalik arutelu, avaldades aruteludokumendi „Kaupade ja teenuste e-kaubanduse võimalused” ning luues nõunike rühma selleteemalise aruande koostamiseks;

| 40. | rõhutab, et internet on loonud kultuurikaupade ja -teenuste tootmisele, tarbimisele ja levitamisele uue lähenemisviisi, mis võib vaba ja õiglase juurdepääsu kaudu uuele info- ja sidetehnoloogiale ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamise kaudu aidata parandada kultuuridevahelist mõistmist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et internet on loonud kultuurikaupade ja -teenuste tootmisele, tarbimisele ja levitamisele uue lähenemisviisi, mis võib vaba ja õiglase juurdepääsu kaudu uuele info- ja sidetehnoloogiale ning kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamise kaudu aidata parandada kultuuridevahelist mõistmist;

| 41. | rõhutab, et kultuuri- ja kunstitoodetel ja -teenustel on nii majanduslik kui ka kultuuriline väärtus ning et seda arusaama tuleb silmas pidada rahvusvahelistes kaubandusläbirääkimistes ja lepingutes ning ülemaailmsetes võrkudes, rakendades UNESCO konventsiooni õiguslikult siduvana; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kultuuri- ja kunstitoodetel ja -teenustel on nii majanduslik kui ka kultuuriline väärtus ning et seda arusaama tuleb silmas pidada rahvusvahelistes kaubandusläbirääkimistes ja lepingutes ning ülemaailmsetes võrkudes, rakendades UNESCO konventsiooni õiguslikult siduvana;

| 42. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tagaksid, et Euroopa kultuuritööstus kasutaks täielikult online-kaubanduse pakutavaid uusi võimalusi, eeskätt audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektoris, pakkudes samal ajal tõhusat kaitset salakaubaveo ja piraatluse vastu; on samas seisukohal, et see ei tohi mõjutada läbirääkimiste mandaadis selgelt sätestatud ühenduse põhimõtet mitte teha pakkumisi liberaliseerimiseks ja mitte nõustuda selliste nõudmistega audiovisuaalses ja kultuurisektoris; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tagaksid, et Euroopa kultuuritööstus kasutaks täielikult online-kaubanduse pakutavaid uusi võimalusi, eeskätt audiovisuaal-, muusika- ja kirjastussektoris, pakkudes samal ajal tõhusat kaitset salakaubaveo ja piraatluse vastu; on samas seisukohal, et see ei tohi mõjutada läbirääkimiste mandaadis selgelt sätestatud ühenduse põhimõtet mitte teha pakkumisi liberaliseerimiseks ja mitte nõustuda selliste nõudmistega audiovisuaalses ja kultuurisektoris;

| 43. | on seisukohal, et internetist on saamas kõige tõhusam vahend põhja ja lõuna kaubanduslõhe vähendamisel; on arvamusel, et internet avab uusi kaubanduskanaleid, ühendades vähimarenenud maid ja teisi arengumaid arenenud ja kesksete kaubandussüsteemidega, suurendades nende ekspordimahte ning vältides traditsioonilise kaubanduse ebasoodsaid aspekte; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et internetist on saamas kõige tõhusam vahend põhja ja lõuna kaubanduslõhe vähendamisel; on arvamusel, et internet avab uusi kaubanduskanaleid, ühendades vähimarenenud maid ja teisi arengumaid arenenud ja kesksete kaubandussüsteemidega, suurendades nende ekspordimahte ning vältides traditsioonilise kaubanduse ebasoodsaid aspekte;

| 44. | on seisukohal, et vähimarenenud maade ja teiste arengumaade osalemist rahvusvahelises kaubanduses interneti kaudu tuleb toetada investeeringute suurendamise kaudu alusinfrastruktuuri, nagu telekommunikatsioonivõrgud ja juurdepääsu võimaldavad seadmed; rõhutab vajadust odavate ja parema kvaliteediga internetiteenuste pakkumise järele; tunnistab, et telekommunikatsiooni liberaliseerimise tulemuseks on infrastruktuuri tehtavate investeeringute kasv, teenuste taseme paranemine ja innovatsioon; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et vähimarenenud maade ja teiste arengumaade osalemist rahvusvahelises kaubanduses interneti kaudu tuleb toetada investeeringute suurendamise kaudu alusinfrastruktuuri, nagu telekommunikatsioonivõrgud ja juurdepääsu võimaldavad seadmed; rõhutab vajadust odavate ja parema kvaliteediga internetiteenuste pakkumise järele; tunnistab, et telekommunikatsiooni liberaliseerimise tulemuseks on infrastruktuuri tehtavate investeeringute kasv, teenuste taseme paranemine ja innovatsioon;

| 45. | tunnustab asjaolu, et paljudes riikides pääsevad kasutajad internetti mobiilsete seadmete abil; |
| --- | --- |

45.

tunnustab asjaolu, et paljudes riikides pääsevad kasutajad internetti mobiilsete seadmete abil;

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(2)  EÜT L 128, 15.5.2002, lk 1.

(3)  ELT L 23, 26.1.2008, lk 21.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0449.

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(6)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

(7)  EÜT C 167, 1.6.1998, lk 203.

(8)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 370.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/120

---

Majanduspartnerluslepingute mõju arengule

P6_TA(2009)0051

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon majanduspartnerluslepingute mõju kohta arengule (2008/2170(INI))

(2010/C 67 E/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000 (Cotonou leping) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (3);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 10.–11. aprilli 2006. aasta järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta ja 16. oktoobri 2006. aasta järeldusi kaubandusabi kohta ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 10.–11. aprilli 2006. aasta järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta ja 16. oktoobri 2006. aasta järeldusi kaubandusabi kohta ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta;

| — | võttes arvesse välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta 2870. istungi järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta 2870. istungi järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta;

| — | võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu resolutsiooni, mis võeti vastu 13. juunil 2008. aastal Addis Abebas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ministrite nõukogu resolutsiooni, mis võeti vastu 13. juunil 2008. aastal Addis Abebas;

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2006. aasta teatist AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta (KOM(2006)0673); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2006. aasta teatist AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute sõlmimist käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmise kohta (KOM(2006)0673);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007)0357); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist „Kairost Lissabonini – ELi-Aafrika strateegiline partnerlus” (KOM(2007)0357);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist majanduspartnerluslepingute kohta (KOM(2007)0635);

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eelkõige selle XXIV artiklit;

| — | võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

| — | võttes arvesse Aafrika integratsiooniministrite teisel konverentsil 26.–27. juulil 2007. aastal vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika integratsiooniministrite teisel konverentsil 26.–27. juulil 2007. aastal vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Prantsuse Rahvusassamblee liikme Christiane Taubira 16. juunil 2008. aastal esitatud aruannet „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?” („Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelised majanduspartnerluslepingud. Ja kui poliitika viimaks sekkub maailma asjadesse?”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Rahvusassamblee liikme Christiane Taubira 16. juunil 2008. aastal esitatud aruannet „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?” („Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelised majanduspartnerluslepingud. Ja kui poliitika viimaks sekkub maailma asjadesse?”);

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ning nendega seotud probleemide ja väljavaadete kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19. veebruari 2004. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute ning nendega seotud probleemide ja väljavaadete kohta (4);

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. novembril 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 23. novembril 2006. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (5);

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 20. novembril 2007. aastal Kigalis vastu võetud deklaratsiooni arengusõbralike majanduspartnerluslepingute kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 20. novembril 2007. aastal Kigalis vastu võetud deklaratsiooni arengusõbralike majanduspartnerluslepingute kohta (6);

| — | võttes arvesse deklaratsiooni majanduspartnerluselepingute kohta, mille AKV riikide riigipead Accras 3. oktoobril 2008 vastu võtsid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni majanduspartnerluselepingute kohta, mille AKV riikide riigipead Accras 3. oktoobril 2008 vastu võtsid;

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni, mis sisaldab Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile AKV riikide ja piirkondadega majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (9);

| — | võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengukoostöö ning 2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni tihedama ja parema arengukoostöö ning 2006. aasta ELi abi tõhususe paketi kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni majanduskoostöölepingute kohta (11);

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandusabi kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta – vahekokkuvõte (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta – vahekokkuvõte (13);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (14);

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta (15);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta (16);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0513/2008),

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu artikli 36 lõige 1 sisaldab Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelist kokkulepet sõlmida WTO nõuetele vastavaid kaubandusleppeid, kõrvaldades järk-järgult nendevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides kaubandusega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu artikli 36 lõige 1 sisaldab Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelist kokkulepet sõlmida WTO nõuetele vastavaid kaubandusleppeid, kõrvaldades järk-järgult nendevahelised kaubandustõkked ja süvendades koostööd kõikides kaubandusega seotud valdkondades;

| B. | arvestades, et nõukogu võttis 12. juunil 2002. aastal vastu AKV riikidega peetavate majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste suunised ning läbirääkimised üldist huvi pakkuvates küsimustes algasid AKV rühmaga samal aastal, millele järgnesid eraldi läbirääkimised kuue majanduspartnerluslepingu piirkonnaga (Kariibi mere, Lääne-Aafrika, Kesk-Aafrika, Ida- ja Lõuna-Aafrika, Lõuna-Aafrika Arengunõukogu (SADC miinus) ja Vaikse ookeani piirkond); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu võttis 12. juunil 2002. aastal vastu AKV riikidega peetavate majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste suunised ning läbirääkimised üldist huvi pakkuvates küsimustes algasid AKV rühmaga samal aastal, millele järgnesid eraldi läbirääkimised kuue majanduspartnerluslepingu piirkonnaga (Kariibi mere, Lääne-Aafrika, Kesk-Aafrika, Ida- ja Lõuna-Aafrika, Lõuna-Aafrika Arengunõukogu (SADC miinus) ja Vaikse ookeani piirkond);

| C. | arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi foorumi (CARIFORUM) 15 liikmeriiki parafeerisid 16. detsembril 2007. aastal ELi ja selle liikmesriikidega majanduspartnerluslepingu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi foorumi (CARIFORUM) 15 liikmeriiki parafeerisid 16. detsembril 2007. aastal ELi ja selle liikmesriikidega majanduspartnerluslepingu;

| D. | arvestades CARIFORUMiga sõlmitud majanduspartnerluslepingu artiklit 231, millega luuakse CARIFORUMi ja EÜ parlamentaarne komitee; |
| --- | --- |

D.

arvestades CARIFORUMiga sõlmitud majanduspartnerluslepingu artiklit 231, millega luuakse CARIFORUMi ja EÜ parlamentaarne komitee;

| E. | arvestades, et 18 Aafrika riiki, kellest kaheksa on vähim arenenud riigid, parafeerisid 2007. aasta novembris ja detsembris vahepealsed majanduspartnerluslepingud, samas kui teised 29 Aafrika AKV riiki, kellest kolm ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, ei parafeerinud ühtegi majanduspartnerluslepingut, ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli juba sõlminud Euroopa Liiduga WTO tingimustele vastava kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 18 Aafrika riiki, kellest kaheksa on vähim arenenud riigid, parafeerisid 2007. aasta novembris ja detsembris vahepealsed majanduspartnerluslepingud, samas kui teised 29 Aafrika AKV riiki, kellest kolm ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, ei parafeerinud ühtegi majanduspartnerluslepingut, ning arvestades, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli juba sõlminud Euroopa Liiduga WTO tingimustele vastava kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu (TDCA);

| F. | arvestades, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži, kes kumbki ei kuulu vähim arenenud AKV riikide hulka, parafeerisid 23. novembril 2007. aastal vahepealse majanduspartnerluslepingu, samas kui ülejäänud Vaikse Ookeani piirkonna AKV riigid (kuus vähim arenenud riiki ja seitse mitte vähim arenenud riiki) majanduspartnerluslepingut ei parafeerinud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Paapua Uus-Guinea ja Fidži, kes kumbki ei kuulu vähim arenenud AKV riikide hulka, parafeerisid 23. novembril 2007. aastal vahepealse majanduspartnerluslepingu, samas kui ülejäänud Vaikse Ookeani piirkonna AKV riigid (kuus vähim arenenud riiki ja seitse mitte vähim arenenud riiki) majanduspartnerluslepingut ei parafeerinud;

| G. | arvestades, et ühtki 2007. aastal parafeeritud lepingut ei ole veel allkirjastatud, kuid kõik kavatsetakse allkirjastada enne 2008. aasta lõppu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtki 2007. aastal parafeeritud lepingut ei ole veel allkirjastatud, kuid kõik kavatsetakse allkirjastada enne 2008. aasta lõppu;

| H. | arvestades, et EL on alates 1. jaanuarist 2008 kohaldanud majanduspartnerluslepingud või vahepealsed majanduspartnerluslepingud parafeerinud AKV riikidest pärit toodete suhtes impordikorda vastavalt kõnealuste lepingute sätetele (17); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on alates 1. jaanuarist 2008 kohaldanud majanduspartnerluslepingud või vahepealsed majanduspartnerluslepingud parafeerinud AKV riikidest pärit toodete suhtes impordikorda vastavalt kõnealuste lepingute sätetele (17);

| I. | arvestades, et Aafrika ja Vaikse Ookeani piirkonnad jätkavad läbirääkimisi komisjoniga täielike majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika ja Vaikse Ookeani piirkonnad jätkavad läbirääkimisi komisjoniga täielike majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks;

| J. | arvestades, et kõik pooled on korduvalt kinnitanud, eelkõige Euroopa Parlamendi resolutsioonide, kuid ka nõukogu ja komisjoni dokumentide kaudu, et majanduspartnerluslepingud peavad arengut soodustava vahendina edendama säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni ja vaesuse vähendamist AKV riikides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõik pooled on korduvalt kinnitanud, eelkõige Euroopa Parlamendi resolutsioonide, kuid ka nõukogu ja komisjoni dokumentide kaudu, et majanduspartnerluslepingud peavad arengut soodustava vahendina edendama säästvat arengut, piirkondlikku integratsiooni ja vaesuse vähendamist AKV riikides;

| K. | arvestades, et majanduspartnerluslepingutest tulenevatel kohandumiskuludel on märkimisväärne negatiivne mõju AKV riikide arengule ning see mõju, mis on küll keeruliselt prognoositav, jaguneb otseseks mõjuks tollimaksude kaotamise kaudu ja kuludeks, mis tulenevad õigusaktide reformimisest ja jõustamisest, et järgida majanduspartnerluslepingutes määratletud paljusid õigusakte, ja kaudseks mõjuks tööhõive, oskuste parandamise, tootmise, ekspordi mitmekesistamise ja riikliku finantsjuhtimise reformimise valdkonnas kohanemiseks ja sotsiaalse toetuseks vajalike kulude kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduspartnerluslepingutest tulenevatel kohandumiskuludel on märkimisväärne negatiivne mõju AKV riikide arengule ning see mõju, mis on küll keeruliselt prognoositav, jaguneb otseseks mõjuks tollimaksude kaotamise kaudu ja kuludeks, mis tulenevad õigusaktide reformimisest ja jõustamisest, et järgida majanduspartnerluslepingutes määratletud paljusid õigusakte, ja kaudseks mõjuks tööhõive, oskuste parandamise, tootmise, ekspordi mitmekesistamise ja riikliku finantsjuhtimise reformimise valdkonnas kohanemiseks ja sotsiaalse toetuseks vajalike kulude kaudu;

| L. | arvestades, et 21 AKV riiki, kellest mõned ei ole veel majanduspartnerluslepingut sõlminud, on Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikes näidisprogrammides planeerinud erisummad majanduspartnerluslepingutega kaasnevate meetmete jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 21 AKV riiki, kellest mõned ei ole veel majanduspartnerluslepingut sõlminud, on Kümnenda Euroopa Arengufondi riiklikes näidisprogrammides planeerinud erisummad majanduspartnerluslepingutega kaasnevate meetmete jaoks;

| M. | arvestades, et kõikides riiklikes näidisprogrammides spetsiaalselt majanduspartnerluslepingutega seotud meetmete jaoks kindlaks määratud summad moodustavad vaid 0,9 % riiklike näidisprogrammide kogusummast (A-assigneeringud); arvestades, et lisaks sellele on olemas olulised kaudselt majanduspartnerluslepinguid toetavad meetmed, näiteks mis on seotud piirkondliku integratsiooni ja infrastruktuuri ning kaubandusabiga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõikides riiklikes näidisprogrammides spetsiaalselt majanduspartnerluslepingutega seotud meetmete jaoks kindlaks määratud summad moodustavad vaid 0,9 % riiklike näidisprogrammide kogusummast (A-assigneeringud); arvestades, et lisaks sellele on olemas olulised kaudselt majanduspartnerluslepinguid toetavad meetmed, näiteks mis on seotud piirkondliku integratsiooni ja infrastruktuuri ning kaubandusabiga;

| N. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute mõju arengule tuleneb nende mõjust järgmistele aspektidele:






  — | netotollitulude vähenemine ja selle mõju AKV riikide eelarvetele; |
| --- | --- | --- |

N.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute mõju arengule tuleneb nende mõjust järgmistele aspektidele:

—

netotollitulude vähenemine ja selle mõju AKV riikide eelarvetele;

| — | AKV riikide majanduse varustatuse parandamine ning tarbijate varustamine EList imporditud toodetega; |
| --- | --- |

—

AKV riikide majanduse varustatuse parandamine ning tarbijate varustamine EList imporditud toodetega;

| — | kasvav eksport AKV riikidest ELi parandatud päritolureeglite abil, mis peaks kaasa tooma majanduskasvu, suurema tööhõive ja riigi tulude suurenemise, mida saaks kasutada sotsiaalmeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

—

kasvav eksport AKV riikidest ELi parandatud päritolureeglite abil, mis peaks kaasa tooma majanduskasvu, suurema tööhõive ja riigi tulude suurenemise, mida saaks kasutada sotsiaalmeetmete rahastamiseks;

| — | piirkondlik integratsioon AKV piirkondades, mis võimaldab parandada majandusarengu võimalusi ning aitaks seetõttu kaasa majanduskasvule; |
| --- | --- |

—

piirkondlik integratsioon AKV piirkondades, mis võimaldab parandada majandusarengu võimalusi ning aitaks seetõttu kaasa majanduskasvule;

| — | kaubandusabiks kavandatud rahastamise edukas kasutamine seoses majanduspartnerluslepingutega; |
| --- | --- |

—

kaubandusabiks kavandatud rahastamise edukas kasutamine seoses majanduspartnerluslepingutega;

| — | reformimeetmete rakendamine AKV riikides, eelkõige seoses avaliku sektori finantshalduse, tollimaksude kogumise ja uue maksutulude süsteemiga; |
| --- | --- |

—

reformimeetmete rakendamine AKV riikides, eelkõige seoses avaliku sektori finantshalduse, tollimaksude kogumise ja uue maksutulude süsteemiga;

| O. | arvestades, et on äärmiselt oluline edendada ja toetada AKV piirkondade sisesest ja nende piirkondade vahelist ning AKV riikide ja muude arenguriikide (lõuna-lõuna suunaline) vahelist kaubandust, millel on märkimisväärselt positiivne mõju AKV riikide arengule ja mis vähendab nende sõltuvust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on äärmiselt oluline edendada ja toetada AKV piirkondade sisesest ja nende piirkondade vahelist ning AKV riikide ja muude arenguriikide (lõuna-lõuna suunaline) vahelist kaubandust, millel on märkimisväärselt positiivne mõju AKV riikide arengule ja mis vähendab nende sõltuvust;

| P. | arvestades, et eespool nimetatud üldasjade ja välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta järeldustes rõhutati paindliku lähenemise vajadust samas asjakohast edasiminekut tagades ning kutsuti komisjoni üles kasutama kõiki WTO nõuetele vastavaid paindlikkuse ja asümmeetria vahendeid, et võtta arvesse AKV riikide ning piirkondade erinevaid vajadusi ning arengutaset; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eespool nimetatud üldasjade ja välissuhete nõukogu 26.–27. mai 2008. aasta järeldustes rõhutati paindliku lähenemise vajadust samas asjakohast edasiminekut tagades ning kutsuti komisjoni üles kasutama kõiki WTO nõuetele vastavaid paindlikkuse ja asümmeetria vahendeid, et võtta arvesse AKV riikide ning piirkondade erinevaid vajadusi ning arengutaset;

| Q. | arvestades, et ülemaailmne finants- ja toidukriis mõjutab kõige rohkem AKV riikide elanikke, ähvardades muuta olematuks need minimaalsed edusammud, mis aastatuhande arengueesmärkide osas on saavutatud, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ülemaailmne finants- ja toidukriis mõjutab kõige rohkem AKV riikide elanikke, ähvardades muuta olematuks need minimaalsed edusammud, mis aastatuhande arengueesmärkide osas on saavutatud,

| 1. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja ELi liikmesriikide ning AKV riikide valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna ja konstruktiivse dialoogi taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada, ja et nad tunnustaksid AKV riike läbirääkimiste ja rakendamisprotsessis võrdsete partneritena; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja ELi liikmesriikide ning AKV riikide valitsused teeksid kõik võimaliku usaldusliku õhkkonna ja konstruktiivse dialoogi taastamiseks, kuivõrd see on saanud läbirääkimiste käigus kahjustada, ja et nad tunnustaksid AKV riike läbirääkimiste ja rakendamisprotsessis võrdsete partneritena;

| 2. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid ka praegusel ülemaailmse finantskriisi ajal kinni oma kohustustest suurendada ametlikku arenguabi, mis võimaldab kaubandusabi suurendamist, ja kehtestaksid piirkondlike kaubandusabi pakettide kujul kõrvalmeetmed majanduspartnerluslepingute rakendamiseks, suurendades majanduspartnerluslepingute positiivset mõju arengule; rõhutab, et majanduspartnerluslepingule alla kirjutamine ei ole kaubandusabiks reserveeritud toetuse saamise eeltingimus; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid peaksid ka praegusel ülemaailmse finantskriisi ajal kinni oma kohustustest suurendada ametlikku arenguabi, mis võimaldab kaubandusabi suurendamist, ja kehtestaksid piirkondlike kaubandusabi pakettide kujul kõrvalmeetmed majanduspartnerluslepingute rakendamiseks, suurendades majanduspartnerluslepingute positiivset mõju arengule; rõhutab, et majanduspartnerluslepingule alla kirjutamine ei ole kaubandusabiks reserveeritud toetuse saamise eeltingimus;

| 3. | toonitab, et majanduspartnerluslepingud on arengu vahend, mis peaks kajastama AKV maade riiklikke ja piirkondlikke huvisid ning vajadusi, et vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja austada põhilisi inimõigusi, nagu õigus toidule või õigus kasutada põhilisi avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et majanduspartnerluslepingud on arengu vahend, mis peaks kajastama AKV maade riiklikke ja piirkondlikke huvisid ning vajadusi, et vähendada vaesust, saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja austada põhilisi inimõigusi, nagu õigus toidule või õigus kasutada põhilisi avalikke teenuseid;

| 4. | tuletab nõukogule ja komisjonile meelde, et majanduspartnerluslepingu sõlmimine või sellest loobumine ei tohiks viia olukorrani, kus AKV riik leiab end ebasoodsamas olukorras kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt; |
| --- | --- |

4.

tuletab nõukogule ja komisjonile meelde, et majanduspartnerluslepingu sõlmimine või sellest loobumine ei tohiks viia olukorrani, kus AKV riik leiab end ebasoodsamas olukorras kui ta oli Cotonou lepingu kaubandussätete kohaselt;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV riigid kasutaksid parimal viisil kaubandusabiks olemasolevaid rahastamisvahendeid, et toetada reformiprotsessi majandusarengu seisukohast olulistes valdkondades; parandaksid infrastruktuuri, kus see vajalik on, kuna majanduspartnerluslepingutes pakutavaid võimalusi on võimalik ainult siis igakülgselt ära kasutada, kui AKV riikide suhtes kehtestatakse tugevad kaasnevad meetmed, hüvitaksid tollitulude netokahjumi ja julgustaksid maksureformi, et ei väheneks avaliku sektori investeeringud sotsiaalvaldkondadesse; investeeriksid tootmisahelasse eksporttoodangu mitmekesistamiseks; toodaksid suurema lisandväärtusega eksportkaupu; ning investeeriksid väiketootjate ja eksportööride koolitusse ning toetamisse, et nad suudaksid täita ELi sanitaar- ja fütosanitaarstandardeid; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV riigid kasutaksid parimal viisil kaubandusabiks olemasolevaid rahastamisvahendeid, et toetada reformiprotsessi majandusarengu seisukohast olulistes valdkondades; parandaksid infrastruktuuri, kus see vajalik on, kuna majanduspartnerluslepingutes pakutavaid võimalusi on võimalik ainult siis igakülgselt ära kasutada, kui AKV riikide suhtes kehtestatakse tugevad kaasnevad meetmed, hüvitaksid tollitulude netokahjumi ja julgustaksid maksureformi, et ei väheneks avaliku sektori investeeringud sotsiaalvaldkondadesse; investeeriksid tootmisahelasse eksporttoodangu mitmekesistamiseks; toodaksid suurema lisandväärtusega eksportkaupu; ning investeeriksid väiketootjate ja eksportööride koolitusse ning toetamisse, et nad suudaksid täita ELi sanitaar- ja fütosanitaarstandardeid;

| 6. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingute sõlmimine üksikute AKV riikidega või riikide rühmaga, millesse ei kuulu kõik ühe piirkonna riigid, võib tuua kaasa ohu, et sellega kahjustatakse piirkondlikku integratsiooni; kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma lähenemisviis seda ohtu arvestades ja tagada, et selliste majanduspartnerluslepingute sõlmimine ei ohustaks piirkondlikku integratsiooni; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingute sõlmimine üksikute AKV riikidega või riikide rühmaga, millesse ei kuulu kõik ühe piirkonna riigid, võib tuua kaasa ohu, et sellega kahjustatakse piirkondlikku integratsiooni; kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma lähenemisviis seda ohtu arvestades ja tagada, et selliste majanduspartnerluslepingute sõlmimine ei ohustaks piirkondlikku integratsiooni;

| 7. | rõhutab, et liikmesriikide lubatud ametliku arenguabi suurendamist tuleks esmajärjekorras kasutada jõupingutuste kahekordistamiseks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid neis AKV riikides, mis on kõige enam mõjutatud ülemaailmse finants- ja toidukriisi tagajärgedest, mis ohustas ja jätkuvalt ohustab nende eesmärkide poole liikumisel saavutatud edu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et liikmesriikide lubatud ametliku arenguabi suurendamist tuleks esmajärjekorras kasutada jõupingutuste kahekordistamiseks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid neis AKV riikides, mis on kõige enam mõjutatud ülemaailmse finants- ja toidukriisi tagajärgedest, mis ohustas ja jätkuvalt ohustab nende eesmärkide poole liikumisel saavutatud edu;

| 8. | rõhutab ühtlasi, et kõikides lepingutes tuleb pidada kinni asümmeetriast AKV riikide kasuks nii lepingu objektiks oleva tootevaliku kui üleminekuperioodide osas, kusjuures majanduspartnerluslepingud peavad andma kindlad tagatised nende sektorite kaitseks, mille AKV riigid tundlikena määratlevad; |
| --- | --- |

8.

rõhutab ühtlasi, et kõikides lepingutes tuleb pidada kinni asümmeetriast AKV riikide kasuks nii lepingu objektiks oleva tootevaliku kui üleminekuperioodide osas, kusjuures majanduspartnerluslepingud peavad andma kindlad tagatised nende sektorite kaitseks, mille AKV riigid tundlikena määratlevad;

| 9. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingutega seotud toetusmeetmetes tuleb arvesse võtta, et piirkondlik integratsioon ja majandussuhted teiste arenguriikidega on olulised AKV riikide arengule; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingutega seotud toetusmeetmetes tuleb arvesse võtta, et piirkondlik integratsioon ja majandussuhted teiste arenguriikidega on olulised AKV riikide arengule;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon annaks AKV läbirääkijatele piisavalt aega lepingu hindamiseks ja ettepanekute tegemiseks enne sobiva lepingu sõlmimist, võttes arvesse WTO ajakava; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks AKV läbirääkijatele piisavalt aega lepingu hindamiseks ja ettepanekute tegemiseks enne sobiva lepingu sõlmimist, võttes arvesse WTO ajakava;

| 11. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingutes peaks sisalduma läbivaatamisklausel, millega sätestatakse lepingu läbivaatamine 5 aastat pärast sellele alla kirjutamist, kusjuures läbivaatamisse tuleb ametlikult kaasata riikide parlamendid, Euroopa Parlament ja kodanikuühiskond; rõhutab samuti, et see periood peab võimaldama üksikasjalikult hinnata majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide majandusele ja piirkondlikule integratsioonile ning teha asjakohaseid muudatusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingutes peaks sisalduma läbivaatamisklausel, millega sätestatakse lepingu läbivaatamine 5 aastat pärast sellele alla kirjutamist, kusjuures läbivaatamisse tuleb ametlikult kaasata riikide parlamendid, Euroopa Parlament ja kodanikuühiskond; rõhutab samuti, et see periood peab võimaldama üksikasjalikult hinnata majanduspartnerluslepingute mõju AKV riikide majandusele ja piirkondlikule integratsioonile ning teha asjakohaseid muudatusi;

| 12. | on seisukohal, et kõik elanikkonna elatusvahendeid puudutavad AKV ja ELi vahelised kaubanduslepingud peaksid sündima avatud ja avaliku arutelu tulemusel AKV riikide parlamentide igakülgsel osalemisel; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kõik elanikkonna elatusvahendeid puudutavad AKV ja ELi vahelised kaubanduslepingud peaksid sündima avatud ja avaliku arutelu tulemusel AKV riikide parlamentide igakülgsel osalemisel;

| 13. | nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused rakendaksid vajalikke reforme hea valitsemistava elluviimiseks, eelkõige avaliku halduse alal, näiteks avaliku sektori finantshalduses, tollimaksude kogumises, maksutulude süsteemis ning korruptsiooni ja halva juhtimise vastases võitluses; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused rakendaksid vajalikke reforme hea valitsemistava elluviimiseks, eelkõige avaliku halduse alal, näiteks avaliku sektori finantshalduses, tollimaksude kogumises, maksutulude süsteemis ning korruptsiooni ja halva juhtimise vastases võitluses;

| 14. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peavad sisaldama tugevamaid järelevalve- ja hindamissätteid, millega määratakse kindlaks mitte ainult majanduspartnerluslepingule vastavuse tase, vaid ka majanduspartnerluslepingu mõju riigi ja piirkonna arengu ning vaesuse vähendamise eesmärkidele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et majanduspartnerluslepingud peavad sisaldama tugevamaid järelevalve- ja hindamissätteid, millega määratakse kindlaks mitte ainult majanduspartnerluslepingule vastavuse tase, vaid ka majanduspartnerluslepingu mõju riigi ja piirkonna arengu ning vaesuse vähendamise eesmärkidele;

| 15. | rõhutab vajadust muuta läbirääkimised ja nende tulemused läbipaistvamaks, et võimaldada poliitikakujundajatel, parlamendi liikmetel ja kodanikuühiskonna esindajatel seda protsessi avalikult kontrollida; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust muuta läbirääkimised ja nende tulemused läbipaistvamaks, et võimaldada poliitikakujundajatel, parlamendi liikmetel ja kodanikuühiskonna esindajatel seda protsessi avalikult kontrollida;

| 16. | on seisukohal, et Euroopa Arengufondi piirkondlikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid peaksid sisaldama olulist, süstemaatilist ja põhjalikult kaalutletud toetust majanduspartnerluslepingute rakendamisele, võttes arvesse vajalikku reformiprotsessi, mis tagaks majanduspartnerluslepingute edukuse; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et Euroopa Arengufondi piirkondlikud strateegiadokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid peaksid sisaldama olulist, süstemaatilist ja põhjalikult kaalutletud toetust majanduspartnerluslepingute rakendamisele, võttes arvesse vajalikku reformiprotsessi, mis tagaks majanduspartnerluslepingute edukuse;

| 17. | nõuab komisjonilt koostöös AKV riikidega arengunäitajate kaasamist majanduspartnerluslepingutesse ja vahelepingutesse, et mõõta majanduspartnerluslepingute sotsiaalmajanduslikku mõju tähtsamatele majandussektoritele, mis määratletakse vastavalt iga piirkonna poolt määratud prioriteetidele ja ajavahemikele; |
| --- | --- |

17.

nõuab komisjonilt koostöös AKV riikidega arengunäitajate kaasamist majanduspartnerluslepingutesse ja vahelepingutesse, et mõõta majanduspartnerluslepingute sotsiaalmajanduslikku mõju tähtsamatele majandussektoritele, mis määratletakse vastavalt iga piirkonna poolt määratud prioriteetidele ja ajavahemikele;

| 18. | rõhutab, et on oluline mitte seada ohtu metsi, bioloogilist mitmekesisust ja põlisrahvaid või metsast sõltuvaid rahvaid; rõhutab sellega seoses, et AKV riikidel peaks olema lubatud rakendada eeskirju, millega piiratakse puidu või muu töötlemata tooraine eksporti, ja kasutada neid seadusi metsade, eluslooduse ja kodumaise tööstuse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et on oluline mitte seada ohtu metsi, bioloogilist mitmekesisust ja põlisrahvaid või metsast sõltuvaid rahvaid; rõhutab sellega seoses, et AKV riikidel peaks olema lubatud rakendada eeskirju, millega piiratakse puidu või muu töötlemata tooraine eksporti, ja kasutada neid seadusi metsade, eluslooduse ja kodumaise tööstuse kaitsmiseks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele, AKV–ELi nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele, AKV–ELi nõukogule ning AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(2)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

(3)  ELT L 348, 31.12.2007, lk 1.

(4)  ELT C 120, 30.4.2004, lk 16.

(5)  ELT C 330, 30.12.2006, lk 36.

(6)  ELT C 58, 1.3.2008, lk. 44.

(7)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 305.

(8)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 475.

(9)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

(10)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 373.

(11)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

(12)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 291.

(13)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 232.

(14)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 201.

(15)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0237.

(17)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1528/2007, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodete suhtes kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus (ELT L 348, 31.12.2007, lk 1)

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/126

---

Kosovo

P6_TA(2009)0052

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon ELi rolli kohta Kosovos

(2010/C 67 E/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirja;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244 (S/RES/1244(1999)); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244 (S/RES/1244(1999));

| — | võttes arvesse kontaktrühma 7. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Kosovo staatust käsitleva kokkuleppe juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontaktrühma 7. oktoobril 2005. aastal vastu võetud Kosovo staatust käsitleva kokkuleppe juhtpõhimõtteid;

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kosovo tuleviku ja ELi rolli kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kosovo tuleviku ja ELi rolli kohta (1);

| — | võttes arvesse 19. detsembril 2006. aastal Bukarestis allkirjastatud Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembril 2006. aastal Bukarestis allkirjastatud Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingut;

| — | võttes arvesse ÜRO erisaadiku 26. märtsi 2007. aasta lõpparuannet Kosovo tulevase staatuse kohta ning üldettepanekut Kosovo staatuse küsimuse lahendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO erisaadiku 26. märtsi 2007. aasta lõpparuannet Kosovo tulevase staatuse kohta ning üldettepanekut Kosovo staatuse küsimuse lahendamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/123/ÜVJP, millega nimetatakse Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeedet 2008/123/ÜVJP, millega nimetatakse Euroopa Liidu eriesindaja Kosovos (3);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 18. veebruari 2008. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 18. veebruari 2008. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri poolt Serbia presidendile ja Kosovo presidendile 12. juunil 2008. aastal saadetud kirjasid ÜRO ajutise missiooni ümberkorraldamise kohta Kosovos (UNMIK); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri poolt Serbia presidendile ja Kosovo presidendile 12. juunil 2008. aastal saadetud kirjasid ÜRO ajutise missiooni ümberkorraldamise kohta Kosovos (UNMIK);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 12. juuni 2008. aasta aruannet Julgeolekunõukogule ÜRO ajutise missiooni kohta Kosovos (S/2008/354); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 12. juuni 2008. aasta aruannet Julgeolekunõukogule ÜRO ajutise missiooni kohta Kosovos (S/2008/354);

| — | võttes arvesse Kosovo doonorriikide konverentsi, mis toimus 11. juulil 2008. aastal Brüsselis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kosovo doonorriikide konverentsi, mis toimus 11. juulil 2008. aastal Brüsselis;

| — | võttes arvesse UNMIKi ja EULEXi vahelist tehnilist kokkulepet varade üleandmise kohta 18. augustil 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNMIKi ja EULEXi vahelist tehnilist kokkulepet varade üleandmise kohta 18. augustil 2008. aastal;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 8. oktoobril 2008. aastal vastu võetud resolutsiooni 63/3 (A/RES/63/3), millega otsustati paluda Rahvusvaheliselt Kohtult nõuandvat arvamust küsimuse kohta, kas Kosovo iseseisvuse ühepoolne väljakuulutamine on kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 8. oktoobril 2008. aastal vastu võetud resolutsiooni 63/3 (A/RES/63/3), millega otsustati paluda Rahvusvaheliselt Kohtult nõuandvat arvamust küsimuse kohta, kas Kosovo iseseisvuse ühepoolne väljakuulutamine on kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 26. novembri 2008. aasta avaldust (S/PRST/2008/44), millega Julgeolekunõukogu kiitis ühehäälselt heaks ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni aruande UNMIKi kohta (S/2008/692) ning volitas seega EULEXi missioonil alustada tegevust kogu Kosovo territooriumil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 26. novembri 2008. aasta avaldust (S/PRST/2008/44), millega Julgeolekunõukogu kiitis ühehäälselt heaks ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni aruande UNMIKi kohta (S/2008/692) ning volitas seega EULEXi missioonil alustada tegevust kogu Kosovo territooriumil;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 17. veebruaril 2008. aastal kuulutas Kosovo Assamblee välja Kosovo iseseisvuse ja tunnistas endale siduvaks ÜRO erisaadiku Martti Ahtisaari üldettepaneku Kosovo staatuse kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 17. veebruaril 2008. aastal kuulutas Kosovo Assamblee välja Kosovo iseseisvuse ja tunnistas endale siduvaks ÜRO erisaadiku Martti Ahtisaari üldettepaneku Kosovo staatuse kohta;

| B. | arvestades, et Serbia valitsus on omaks võtnud konstruktiivse lähenemisviisi ja on alustanud asjakohaseid läbirääkimisi kokkuleppe saavutamiseks; arvestades, et vaatamata ebasoodsale olukorrale on Serbia valitsus säilitanud Euroopa-meelse hoiaku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Serbia valitsus on omaks võtnud konstruktiivse lähenemisviisi ja on alustanud asjakohaseid läbirääkimisi kokkuleppe saavutamiseks; arvestades, et vaatamata ebasoodsale olukorrale on Serbia valitsus säilitanud Euroopa-meelse hoiaku;

| C. | arvestades, et üldettepanek on seadustatud Kosovo põhiseaduses ja muudes seadustes; arvestades, et 25 riiki on Kosovo juhtide palvel moodustanud rahvusvahelise juhtrühma, mille esmane ülesanne on üldettepaneku täielik rakendamine; arvestades, et rahvusvaheline juhtrühm on üldettepanekuga kooskõlas nimetanud rahvusvahelise tsiviilesindaja, keda toetab rahvusvaheline tsiviilbüroo Kosovos; arvestades, et eelkirjeldatu tähendab seda, et Kosovo korraldab oma asju ise, olles samal ajal järelevalve all, muu hulgas vähemuste õiguste kaitse ja edendamise osas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldettepanek on seadustatud Kosovo põhiseaduses ja muudes seadustes; arvestades, et 25 riiki on Kosovo juhtide palvel moodustanud rahvusvahelise juhtrühma, mille esmane ülesanne on üldettepaneku täielik rakendamine; arvestades, et rahvusvaheline juhtrühm on üldettepanekuga kooskõlas nimetanud rahvusvahelise tsiviilesindaja, keda toetab rahvusvaheline tsiviilbüroo Kosovos; arvestades, et eelkirjeldatu tähendab seda, et Kosovo korraldab oma asju ise, olles samal ajal järelevalve all, muu hulgas vähemuste õiguste kaitse ja edendamise osas;

| D. | arvestades, et senini on Kosovo iseseisvust tunnustanud 54 riiki, sealhulgas 22 ELi liikmesriiki 27-st; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et senini on Kosovo iseseisvust tunnustanud 54 riiki, sealhulgas 22 ELi liikmesriiki 27-st;

| E. | arvestades, et ELi 27 liikmesriiki on Kosovosse lähetanud Euroopa Liidu eriesindaja Pieter Feith'i, kes ühtlasi tegutseb rahvusvahelise tsiviilesindajana; arvestades, et rahvusvaheline tsiviilesindaja teeb järelevalvet üldettepaneku täieliku rakendamise üle ning ELi eriesindaja annab ELi tuge ja nõu seoses poliitilise protsessiga Kosovos; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi 27 liikmesriiki on Kosovosse lähetanud Euroopa Liidu eriesindaja Pieter Feith'i, kes ühtlasi tegutseb rahvusvahelise tsiviilesindajana; arvestades, et rahvusvaheline tsiviilesindaja teeb järelevalvet üldettepaneku täieliku rakendamise üle ning ELi eriesindaja annab ELi tuge ja nõu seoses poliitilise protsessiga Kosovos;

| F. | arvestades, et Lääne-Balkani piirkonna stabiilsus on Euroopa Liidu jaoks esmatähtis, mistõttu EL alustas EULEXi missiooni; arvestades, et EULEX on saavutanud juba terves Kosovos esialgse operatiivse tegutsemisvõime ning on alustanud oma kohustuste täitmist kohtusüsteemi, politsei, kinnipidamisasutuste ja tolli valdkonnas, sealhulgas mõned täidesaatvad ülesanded, eesmärgiga teostada järelevalvet pädevate Kosovo asutuste üle, neid juhendada ja nõustada kõikides õigusriigi põhimõtetega laiemalt seotud valdkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lääne-Balkani piirkonna stabiilsus on Euroopa Liidu jaoks esmatähtis, mistõttu EL alustas EULEXi missiooni; arvestades, et EULEX on saavutanud juba terves Kosovos esialgse operatiivse tegutsemisvõime ning on alustanud oma kohustuste täitmist kohtusüsteemi, politsei, kinnipidamisasutuste ja tolli valdkonnas, sealhulgas mõned täidesaatvad ülesanded, eesmärgiga teostada järelevalvet pädevate Kosovo asutuste üle, neid juhendada ja nõustada kõikides õigusriigi põhimõtetega laiemalt seotud valdkondades;

| G. | arvestades, et alustades tegevust ka Kosovo territooriumi selles osas, mis jääb Ibari jõest põhja poole, aitab EULEX kaasa eesmärgile (mille suhtes on kokku leppinud kõik osapooled) rakendada õigusriigi põhimõtteid ja luua ühtne kohtusüsteem kogu Kosovos ning tagada kõigile kodanikele võrdne juurdepääs kohtusüsteemile, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alustades tegevust ka Kosovo territooriumi selles osas, mis jääb Ibari jõest põhja poole, aitab EULEX kaasa eesmärgile (mille suhtes on kokku leppinud kõik osapooled) rakendada õigusriigi põhimõtteid ja luua ühtne kohtusüsteem kogu Kosovos ning tagada kõigile kodanikele võrdne juurdepääs kohtusüsteemile,

Euroopa Liidu roll

| 1. | väljendab heameelt EULEXi tegutsemise eduka alguse üle kogu Kosovo territooriumil, kaasa arvatud Ibari jõest põhja pool asuvas osas, kooskõlas ÜRO peasekretäri aruandega ja sellele järgnenud ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja eespool nimetatud 26. novembri 2008. aasta avaldusega; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt EULEXi tegutsemise eduka alguse üle kogu Kosovo territooriumil, kaasa arvatud Ibari jõest põhja pool asuvas osas, kooskõlas ÜRO peasekretäri aruandega ja sellele järgnenud ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja eespool nimetatud 26. novembri 2008. aasta avaldusega;

| 2. | rõhutab Euroopa Liidu võetud kohustust järgida rahvusvahelist õigust ning ELi võetud juhtivat rolli stabiilsuse tagamisel Kosovos ja Lääne-Balkani piirkonnas üldiselt; tuletab meelde soovi aidata kaasa Kosovo majandus- ja poliitilisele arengule, pakkudes ELi liikmesuse võimalust, nagu ta on seda teinud tervele piirkonnale; |
| --- | --- |

2.

rõhutab Euroopa Liidu võetud kohustust järgida rahvusvahelist õigust ning ELi võetud juhtivat rolli stabiilsuse tagamisel Kosovos ja Lääne-Balkani piirkonnas üldiselt; tuletab meelde soovi aidata kaasa Kosovo majandus- ja poliitilisele arengule, pakkudes ELi liikmesuse võimalust, nagu ta on seda teinud tervele piirkonnale;

| 3. | julgustab tunnustama Kosovo iseseisvust neid ELi liikmesriike, kes pole seda veel teinud; |
| --- | --- |

3.

julgustab tunnustama Kosovo iseseisvust neid ELi liikmesriike, kes pole seda veel teinud;

| 4. | tuletab meelde oma eespool nimetatud 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni, milles lükkab selgelt tagasi mõtte Kosovo võimalikust jagamisest; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde oma eespool nimetatud 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni, milles lükkab selgelt tagasi mõtte Kosovo võimalikust jagamisest;

| 5. | märgib sellega seoses, et nagu teatas ÜRO peasekretäri UNMIKi eriesindaja Kosovos Lamberto Zannier, ei ole alates 9. detsembrist 2008. aastal UNMIKil enam ühtegi volitust politsei ja tolli valdkonnas ning varsti annab ta EULEXile üle kõik seni säilinud volitused kohtusüsteemi valdkonnas, tagades seega, et Kosovo toimib ühtse õigusriigina; |
| --- | --- |

5.

märgib sellega seoses, et nagu teatas ÜRO peasekretäri UNMIKi eriesindaja Kosovos Lamberto Zannier, ei ole alates 9. detsembrist 2008. aastal UNMIKil enam ühtegi volitust politsei ja tolli valdkonnas ning varsti annab ta EULEXile üle kõik seni säilinud volitused kohtusüsteemi valdkonnas, tagades seega, et Kosovo toimib ühtse õigusriigina;

| 6. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles EULEXi täiel määral toetama ja soodustama tolli, politsei ja kohtusüsteemi valdkonnas kõigi UNMIKi asjaomaste ülesannete üleandmist EULEXile kogu Kosovos; |
| --- | --- |

6.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles EULEXi täiel määral toetama ja soodustama tolli, politsei ja kohtusüsteemi valdkonnas kõigi UNMIKi asjaomaste ülesannete üleandmist EULEXile kogu Kosovos;

| 7. | ootab, et EULEX töötaks ELi volituste kohaselt Kosovo stabiilse arengu edendamise ja õigusriigi toimimise tagamise eesmärgil kõikides kogukondades üle kogu Kosovo; rõhutab sellega seoses, et EULEX tegutseb Kosovo kõikide vähemuste huvides, sest EULEX käsitleb muu hulgas kaebusi rahvusel põhineva diskrimineerimise, kiusu ja vägivalla juhtumite kohta, samuti ka paljusid lahendamata omandiküsimusi; |
| --- | --- |

7.

ootab, et EULEX töötaks ELi volituste kohaselt Kosovo stabiilse arengu edendamise ja õigusriigi toimimise tagamise eesmärgil kõikides kogukondades üle kogu Kosovo; rõhutab sellega seoses, et EULEX tegutseb Kosovo kõikide vähemuste huvides, sest EULEX käsitleb muu hulgas kaebusi rahvusel põhineva diskrimineerimise, kiusu ja vägivalla juhtumite kohta, samuti ka paljusid lahendamata omandiküsimusi;

| 8. | väljendab seetõttu heameelt Serbia valitsuse nõustumise üle EULEXi (mis on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika senistest missioonidest tähtsaim) tegevuse alustamisega ja valitsuse valmisoleku üle missiooniga koostööd teha; innustab Serbiat näitama jätkuvalt üles konstruktiivset hoiakut, mis on kooskõlas riigi püüdlustega liituda ELiga; |
| --- | --- |

8.

väljendab seetõttu heameelt Serbia valitsuse nõustumise üle EULEXi (mis on Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika senistest missioonidest tähtsaim) tegevuse alustamisega ja valitsuse valmisoleku üle missiooniga koostööd teha; innustab Serbiat näitama jätkuvalt üles konstruktiivset hoiakut, mis on kooskõlas riigi püüdlustega liituda ELiga;

| 9. | avaldab sellega seoses heameelt otsuse üle, mis võeti vastu ÜRO ja Serbia valitsuse vahel kokku lepitud üleminekukorralduste raames, määrata Kosovo politseiteenistuses ametisse serblasest vanempolitseiametnik, kes annab vahetult aru EULEXile, mis on esimene samm pingutustes tagada Kosovo politseis kõikide vähemuste piisav esindatus; |
| --- | --- |

9.

avaldab sellega seoses heameelt otsuse üle, mis võeti vastu ÜRO ja Serbia valitsuse vahel kokku lepitud üleminekukorralduste raames, määrata Kosovo politseiteenistuses ametisse serblasest vanempolitseiametnik, kes annab vahetult aru EULEXile, mis on esimene samm pingutustes tagada Kosovo politseis kõikide vähemuste piisav esindatus;

| 10. | on seisukohal, et ÜRO ja Serbia valitsuse vahel kokku lepitud üleminekukorraldused tuleb läbi vaadata kohapeal toimuva tegevuse kontekstis, kui EULEX on saavutanud täieliku operatiivse tegutsemisvõime; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ÜRO ja Serbia valitsuse vahel kokku lepitud üleminekukorraldused tuleb läbi vaadata kohapeal toimuva tegevuse kontekstis, kui EULEX on saavutanud täieliku operatiivse tegutsemisvõime;

| 11. | nõuab tungivalt, et EULEX tegeleks viivitamatult võlgnevustega kohtuasjade lahendamisel rahvusvahelise järelevalve all, käsitledes eelisjärjekorras rahvustevahelise vägivalla juhtumeid, sõjakuritegusid ja kõrgetasemelise korruptsiooni juhtumeid, et aidata tugevdada õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et EULEX tegeleks viivitamatult võlgnevustega kohtuasjade lahendamisel rahvusvahelise järelevalve all, käsitledes eelisjärjekorras rahvustevahelise vägivalla juhtumeid, sõjakuritegusid ja kõrgetasemelise korruptsiooni juhtumeid, et aidata tugevdada õigusriigi põhimõtteid;

| 12. | on seisukohal, et väga oluline on luua toimiv tunnistajate kaitse programm, mis võimaldaks rakendada tõhusaid õiguslikke meetmeid Kosovo kõrge positsiooniga kurjategijate suhtes, eriti sõjakuritegude puhul; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et väga oluline on luua toimiv tunnistajate kaitse programm, mis võimaldaks rakendada tõhusaid õiguslikke meetmeid Kosovo kõrge positsiooniga kurjategijate suhtes, eriti sõjakuritegude puhul;

| 13. | palub nõukogul ja komisjonil oma tegevusi kooskõlastada, et tagada ELi sidus välistegevus ja eespool nimetatud ühismeetme 2008/124/ÜVJP rakendamine; kutsub seepärast EULEXi KOSOVO missiooni juhti Yves de Kermabon'i ja ELi eriesindajat üles tegema igapäevaselt tihedat koostööd; nõuab lisaks sellele tungivalt, et EL tegutseks ühiselt ja kooskõlastatult, tehes suuremaid jõupingutusi Kosovo serblaste osalemise suurendamiseks Kosovo poliitilises, majandus- ja ühiskondlikus elus, ning palub ELi eriesindajal tagada, et Kosovo valitsus astuks kohe selles osas konkreetseid samme, sealhulgas konkreetsete meetmetega Mitrovica piirkonna majandusarengu toetuseks, pärast seda, kui õigusriigi põhimõtete järgimine on selles piirkonnas tagatud; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogul ja komisjonil oma tegevusi kooskõlastada, et tagada ELi sidus välistegevus ja eespool nimetatud ühismeetme 2008/124/ÜVJP rakendamine; kutsub seepärast EULEXi KOSOVO missiooni juhti Yves de Kermabon'i ja ELi eriesindajat üles tegema igapäevaselt tihedat koostööd; nõuab lisaks sellele tungivalt, et EL tegutseks ühiselt ja kooskõlastatult, tehes suuremaid jõupingutusi Kosovo serblaste osalemise suurendamiseks Kosovo poliitilises, majandus- ja ühiskondlikus elus, ning palub ELi eriesindajal tagada, et Kosovo valitsus astuks kohe selles osas konkreetseid samme, sealhulgas konkreetsete meetmetega Mitrovica piirkonna majandusarengu toetuseks, pärast seda, kui õigusriigi põhimõtete järgimine on selles piirkonnas tagatud;

| 14. | palub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal näidata selget toetust Euroopa missioonidele Kosovos (EULEX KOSOVO) ning külastada riiki võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

14.

palub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal näidata selget toetust Euroopa missioonidele Kosovos (EULEX KOSOVO) ning külastada riiki võimalikult kiiresti;

| 15. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle kasutada kõiki olemasolevaid ühenduse vahendeid, eelkõige ühinemiseelset rahastamisvahendit, et edendada Kosovo sotsiaal-majanduslikku arengut, suurendada Kosovo valitsuses ja ühiskonnas läbipaistvust, tõhusust ja demokraatiat ning saavutada rahu ja stabiilsus Kosovos ja kogu piirkonnas; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle tutvustada teostatavusuuringut, milles uuritakse Kosovo sotsiaal-majandusliku ja poliitilise arengu tugevdamise võimalusi, ning on kindel, et kõnealune uuring põhineb tõsisel dialoogil Kosovo ametiasutustega ja sellega kaasneb nende uuendatud poliitiline kohustus kavandada vajalikke reforme; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle kasutada kõiki olemasolevaid ühenduse vahendeid, eelkõige ühinemiseelset rahastamisvahendit, et edendada Kosovo sotsiaal-majanduslikku arengut, suurendada Kosovo valitsuses ja ühiskonnas läbipaistvust, tõhusust ja demokraatiat ning saavutada rahu ja stabiilsus Kosovos ja kogu piirkonnas; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle tutvustada teostatavusuuringut, milles uuritakse Kosovo sotsiaal-majandusliku ja poliitilise arengu tugevdamise võimalusi, ning on kindel, et kõnealune uuring põhineb tõsisel dialoogil Kosovo ametiasutustega ja sellega kaasneb nende uuendatud poliitiline kohustus kavandada vajalikke reforme;

| 16. | on arvamusel, et komisjon peaks viivitamatult pöörama tähelepanu kohalike projektide edendamisele, mille abil lihtsustatakse leppimist erinevate kogukondade vahel ja soodustatakse inimeste suuremat liikuvust; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et komisjon peaks viivitamatult pöörama tähelepanu kohalike projektide edendamisele, mille abil lihtsustatakse leppimist erinevate kogukondade vahel ja soodustatakse inimeste suuremat liikuvust;

| 17. | on seisukohal, et kohalikke otseselt kaasavad projektid, mille eesmärk on näiteks rüvetatud surnuaedade taastamine, võiksid omada Kosovo kogukondade jaoks märkimisväärset sümboolset väärtust ja aitaksid kaasa rahvustevaheliste suhete parandamisele; kutsub komisjoni ja ELi eriesindajat üles tagama, et sellised algatused on Kosovo valitsuse tegevuskavas prioriteetide hulgas; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et kohalikke otseselt kaasavad projektid, mille eesmärk on näiteks rüvetatud surnuaedade taastamine, võiksid omada Kosovo kogukondade jaoks märkimisväärset sümboolset väärtust ja aitaksid kaasa rahvustevaheliste suhete parandamisele; kutsub komisjoni ja ELi eriesindajat üles tagama, et sellised algatused on Kosovo valitsuse tegevuskavas prioriteetide hulgas;

| 18. | on lisaks sellele seisukohal, et mitmerahvuselise Euroopa Ülikooli kolledži asutamine, lisaks olemasolevatele kõrghariduskeskustele Prištinas ja Mitrovicas, ning eelkõige serbia kogukonnale suunatud kultuuri-, sotsiaal- ja tervishoiuteenuste loomine Kosovo keskosas toetaks olulisel määral serbia kogukonna integratsiooni Kosovos; kutsub seega komisjoni tihedas koostöös Kosovo valitsusega üles võtma viivitamatult meetmeid kõnealuse projekti rakendamiseks; |
| --- | --- |

18.

on lisaks sellele seisukohal, et mitmerahvuselise Euroopa Ülikooli kolledži asutamine, lisaks olemasolevatele kõrghariduskeskustele Prištinas ja Mitrovicas, ning eelkõige serbia kogukonnale suunatud kultuuri-, sotsiaal- ja tervishoiuteenuste loomine Kosovo keskosas toetaks olulisel määral serbia kogukonna integratsiooni Kosovos; kutsub seega komisjoni tihedas koostöös Kosovo valitsusega üles võtma viivitamatult meetmeid kõnealuse projekti rakendamiseks;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid Kosovo valitsusel lahendada teravat töötajate puuduse probleemi riigihalduse põhisektorites, toetada riigiteenistujate koolitust ja aidata parandada side infrastruktuuri, et tagada haldustegevuse tõrgeteta toimimine ja tugevdada ühendust ametiasutuste ja kodanikuühiskonna vahel; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid Kosovo valitsusel lahendada teravat töötajate puuduse probleemi riigihalduse põhisektorites, toetada riigiteenistujate koolitust ja aidata parandada side infrastruktuuri, et tagada haldustegevuse tõrgeteta toimimine ja tugevdada ühendust ametiasutuste ja kodanikuühiskonna vahel;

Kosovo valitsemine

| 20. | väljendab rahulolu Kosovo paranenud julgeolekuolukorra üle; toetab Kosovo politsei pingutusi saavutada ambitsioonikalt kõrge professionaalsus ja usaldusväärsus; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust mitmerahvuseliste politseijõudude järele kõigis Kosovo piirkondades; väljendab seega heameelt mitme serbia politseiniku tagasituleku üle Kosovo politseiteenistusse ning nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud toetaksid nende politseinike taasintegreerimist, kes ei ole veel tagasi tulnud; |
| --- | --- |

20.

väljendab rahulolu Kosovo paranenud julgeolekuolukorra üle; toetab Kosovo politsei pingutusi saavutada ambitsioonikalt kõrge professionaalsus ja usaldusväärsus; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust mitmerahvuseliste politseijõudude järele kõigis Kosovo piirkondades; väljendab seega heameelt mitme serbia politseiniku tagasituleku üle Kosovo politseiteenistusse ning nõuab tungivalt, et Kosovo ametivõimud toetaksid nende politseinike taasintegreerimist, kes ei ole veel tagasi tulnud;

| 21. | rõhutab vajadust rakendada detsentraliseeritud valitsemisviisi, nagu on ettenähtud üldettepanekus; rõhutab, et detsentraliseerimine ei vasta mitte ainult serblaste kogukonna huvidele, vaid tuleb kasuks kõikidele Kosovo elanikele, kuivõrd sellega muudetakse valitsemine läbipaistvamaks ja tuuakse kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust rakendada detsentraliseeritud valitsemisviisi, nagu on ettenähtud üldettepanekus; rõhutab, et detsentraliseerimine ei vasta mitte ainult serblaste kogukonna huvidele, vaid tuleb kasuks kõikidele Kosovo elanikele, kuivõrd sellega muudetakse valitsemine läbipaistvamaks ja tuuakse kodanikele lähemale;

| 22. | rõhutab veel kord tugeva kodanikuühiskonna tähtsust, mis tugevdaks demokraatlikele põhimõtetele tuginevat valitsemist Kosovos; nõuab sellega seoses tungivalt, et Kosovo valitsus toetaks rahumeelseid kodanikeliikumisi ja vaba meedia arengut ilma poliitilise sekkumiseta; |
| --- | --- |

22.

rõhutab veel kord tugeva kodanikuühiskonna tähtsust, mis tugevdaks demokraatlikele põhimõtetele tuginevat valitsemist Kosovos; nõuab sellega seoses tungivalt, et Kosovo valitsus toetaks rahumeelseid kodanikeliikumisi ja vaba meedia arengut ilma poliitilise sekkumiseta;

| 23. | rõhutab vajadust rakendada Kosovo põhiseaduses ettenähtud vähemuse kaitset käsitlevaid sätteid ning on arvamusel, et vähemuste õiguste täielik rakendamine on Kosovo ja terve piirkonna stabiilsuse jaoks põhimõttelise tähtsusega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust rakendada Kosovo põhiseaduses ettenähtud vähemuse kaitset käsitlevaid sätteid ning on arvamusel, et vähemuste õiguste täielik rakendamine on Kosovo ja terve piirkonna stabiilsuse jaoks põhimõttelise tähtsusega;

| 24. | nõuab tungivalt, et Kosovo valitsus täidaks jätkuvalt endale võetud kohustust edendada rahu, sallivust ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi Kosovo kõikide kogukondade, nimelt albaanlaste, serblaste, romide, aškalide, egiptlaste, goranide, türklaste ja bosnialaste vahel ning looks põgenikele Kosovosse tagasipöördumiseks sobilikud tingimused, sealhulgas investeeringutega töökohtade loomiseks, infrastruktuuri tarbeks ning põhiteenuste võimaldamisega asjaomastes piirkondades, ning tagaks, et kõik vähemused saaksid nimetatud meetmetest kasu; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et Kosovo valitsus täidaks jätkuvalt endale võetud kohustust edendada rahu, sallivust ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi Kosovo kõikide kogukondade, nimelt albaanlaste, serblaste, romide, aškalide, egiptlaste, goranide, türklaste ja bosnialaste vahel ning looks põgenikele Kosovosse tagasipöördumiseks sobilikud tingimused, sealhulgas investeeringutega töökohtade loomiseks, infrastruktuuri tarbeks ning põhiteenuste võimaldamisega asjaomastes piirkondades, ning tagaks, et kõik vähemused saaksid nimetatud meetmetest kasu;

| 25. | on mures kriitika pärast, mida ÜRO peasekretär väljendas oma eespool nimetatud UNMIKi aruandes, milles käsitletakse Kosovo kogukondade ja tagasipöördujate ministeeriumi poolt väljapakutud abisaajate, kelle tagasipöördumist rahastatakse, valiku kriteeriumide läbivaatamist; tuletab Kosovo valitsusele meelde, et arvestades tagasipöördujate arvu järsku vähenemist, tuleks vähesed kättesaadavad rahalised vahendid jätkuvalt suunata üksnes Kosovo ümberasustatud isikute tagasipöördumise lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

25.

on mures kriitika pärast, mida ÜRO peasekretär väljendas oma eespool nimetatud UNMIKi aruandes, milles käsitletakse Kosovo kogukondade ja tagasipöördujate ministeeriumi poolt väljapakutud abisaajate, kelle tagasipöördumist rahastatakse, valiku kriteeriumide läbivaatamist; tuletab Kosovo valitsusele meelde, et arvestades tagasipöördujate arvu järsku vähenemist, tuleks vähesed kättesaadavad rahalised vahendid jätkuvalt suunata üksnes Kosovo ümberasustatud isikute tagasipöördumise lihtsustamiseks;

| 26. | nõuab tungivalt, et rahvusvahelised ja kohalikud ametiasutused lahendaksid Kosovos elavate kodakondsuseta romide, aškalide ja egiptlaste õigusliku seisundi küsimuse, sealhulgas nende omandiõiguse küsimus; kutsub ametiasutusi üles parandama nende kogukondade olukorda, tagades neile võrdse juurdepääsu kvaliteetsele tavaharidusele ja võimaluse korral emakeelsele haridusele, võimaldades juurdepääsu tööturule ja tervishoiuteenustele, pakkudes kohaseid hügieeni- ja elamistingimusi ning tagades osalemise ühiskondlikus ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et rahvusvahelised ja kohalikud ametiasutused lahendaksid Kosovos elavate kodakondsuseta romide, aškalide ja egiptlaste õigusliku seisundi küsimuse, sealhulgas nende omandiõiguse küsimus; kutsub ametiasutusi üles parandama nende kogukondade olukorda, tagades neile võrdse juurdepääsu kvaliteetsele tavaharidusele ja võimaluse korral emakeelsele haridusele, võimaldades juurdepääsu tööturule ja tervishoiuteenustele, pakkudes kohaseid hügieeni- ja elamistingimusi ning tagades osalemise ühiskondlikus ja poliitilises elus;

| 27. | on sügavalt mures Osterode ja Cesmin Lugi põgenikelaagrites asuvate romi perekondade tõsiste tervisehäirete pärast; on arvamusel, et nimetatud probleem on otseselt seotud nende laagrite ebasobiva asukohaga Trepça pliikaevanduste väga mürgistel ladestusaladel; väljendab heameelt komisjoni esialgsete ettepanekute üle Kosovo valitsusele ning nõuab tungivalt, et komisjon tööd jätkaks, et tagada kiiresti nende perede paigutamine kuhugi mujale; |
| --- | --- |

27.

on sügavalt mures Osterode ja Cesmin Lugi põgenikelaagrites asuvate romi perekondade tõsiste tervisehäirete pärast; on arvamusel, et nimetatud probleem on otseselt seotud nende laagrite ebasobiva asukohaga Trepça pliikaevanduste väga mürgistel ladestusaladel; väljendab heameelt komisjoni esialgsete ettepanekute üle Kosovo valitsusele ning nõuab tungivalt, et komisjon tööd jätkaks, et tagada kiiresti nende perede paigutamine kuhugi mujale;

| 28. | palub liikmesriikidel kasutada rahvusvähemuste, eelkõige juba palju aastaid Lääne-Euroopas elanud Kosovo serblaste ja Kosovo romide sunniviisilise tagasisaatmise puhul tasakaalukat ja arvestavat lähenemisviisi ning rakendada lisameetmeid asjaomaste isikute sotsiaalmajanduslikuks integreerimiseks; |
| --- | --- |

28.

palub liikmesriikidel kasutada rahvusvähemuste, eelkõige juba palju aastaid Lääne-Euroopas elanud Kosovo serblaste ja Kosovo romide sunniviisilise tagasisaatmise puhul tasakaalukat ja arvestavat lähenemisviisi ning rakendada lisameetmeid asjaomaste isikute sotsiaalmajanduslikuks integreerimiseks;

| 29. | rõhutab, et kultuurilise mitmekesisuse austamine on Euroopa Liidu tegevuse keskne osa; rõhutab, et usu- ja kultuuripärandi mitmerahvuselise mõõtme mõistmine on selles piirkonnas rahu ja stabiilsuse tagamiseks vajalik eeltingimus; nõuab kõikidelt asjaosalistelt tungivalt, et nad alustaksid erialast mõttevahetust Kosovo kultuuri- ja usupärandi ja kultuurilise identiteedi kaitse, säilitamise, taastamise ja edendamise üle; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kultuurilise mitmekesisuse austamine on Euroopa Liidu tegevuse keskne osa; rõhutab, et usu- ja kultuuripärandi mitmerahvuselise mõõtme mõistmine on selles piirkonnas rahu ja stabiilsuse tagamiseks vajalik eeltingimus; nõuab kõikidelt asjaosalistelt tungivalt, et nad alustaksid erialast mõttevahetust Kosovo kultuuri- ja usupärandi ja kultuurilise identiteedi kaitse, säilitamise, taastamise ja edendamise üle;

| 30. | võtab teadmiseks Kosovo põhiseaduse, milles tunnustatakse selgelt naiste ja meeste võrdõiguslikkust, aga ka asjaolu, et Kosovo poliitilisse, majandus- ja sotsiaalarengusse ei ole kaasatud piisaval määral naisi ning nad on haridus- ja töövõimaluste osas ebasoodsas olukorras; kutsub seega Kosovo valitsust üles algatama ja rakendama komisjoni toetusel meetmeid, et tagada naistele võrdsed võimalused, naiste kohane esindatus Kosovo ametiasutustes ning nende osalemine riigi majandus-, ühiskondlikus ja poliitilises elus; kutsub Kosovo valitsust üles lisaks sellele võtma tõhusaid meetmeid naistevastase koduvägivalla vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks Kosovo põhiseaduse, milles tunnustatakse selgelt naiste ja meeste võrdõiguslikkust, aga ka asjaolu, et Kosovo poliitilisse, majandus- ja sotsiaalarengusse ei ole kaasatud piisaval määral naisi ning nad on haridus- ja töövõimaluste osas ebasoodsas olukorras; kutsub seega Kosovo valitsust üles algatama ja rakendama komisjoni toetusel meetmeid, et tagada naistele võrdsed võimalused, naiste kohane esindatus Kosovo ametiasutustes ning nende osalemine riigi majandus-, ühiskondlikus ja poliitilises elus; kutsub Kosovo valitsust üles lisaks sellele võtma tõhusaid meetmeid naistevastase koduvägivalla vastu võitlemiseks;

| 31. | rõhutab, et tuleb toetada ja edendada teadustöötajate vahetust, näiteks selliste programmide kaudu nagu Erasmus Mundus, et julgustada Kosovo kodanikke omandama kvalifikatsiooni ja kogemusi ELis, lootes, et laiapõhjaline haridus aitab neil toetada riigi demokraatlikku arengut; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et tuleb toetada ja edendada teadustöötajate vahetust, näiteks selliste programmide kaudu nagu Erasmus Mundus, et julgustada Kosovo kodanikke omandama kvalifikatsiooni ja kogemusi ELis, lootes, et laiapõhjaline haridus aitab neil toetada riigi demokraatlikku arengut;

| 32. | nõuab tungivalt, et Kosovo ja Serbia alustaksid konstruktiivset dialoogi ühist huvi pakkuvates küsimustes ning aitaksid edendada piirkondlikku koostööd; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et Kosovo ja Serbia alustaksid konstruktiivset dialoogi ühist huvi pakkuvates küsimustes ning aitaksid edendada piirkondlikku koostööd;

| 33. | rõhutab, et erastamine peab olema otsusekindel ja läbipaistev, et hoida ära onupojapoliitika ja korruptsiooni tunde tekkimist; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et erastamine peab olema otsusekindel ja läbipaistev, et hoida ära onupojapoliitika ja korruptsiooni tunde tekkimist;

| 34. | väljendab muret Kosovo majandusliku olukorra ning reformide aeglase tempo, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse negatiivse mõju pärast nii majandusele kui ka Kosovo ametiasutuste usaldusväärsusele; rõhutab, et Kosovo valitsus peab tegema ehtsaid pingutusi, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutustundlikkus ning tugevdada sidet poliitilise tasandi ja kodanikuühiskonna vahel; kutsub Kosovo valitsust üles kasutama nii riigi kui ka rahvusvaheliste toetajate annetatud raha läbipaistval ja vastutustundlikul viisil ning nõuab tungivalt, et komisjon aitaks Kosovol avaliku sektori vastutuse ja majandusliku läbipaistvuse valdkonnas liikuda lähemale Euroopa standarditele; on seisukohal, et see on ligitõmbava investeerimiskeskkonna loomise ja ettevõtluse arendamise seisukohalt väga oluline; |
| --- | --- |

34.

väljendab muret Kosovo majandusliku olukorra ning reformide aeglase tempo, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse negatiivse mõju pärast nii majandusele kui ka Kosovo ametiasutuste usaldusväärsusele; rõhutab, et Kosovo valitsus peab tegema ehtsaid pingutusi, et tagada suurem läbipaistvus ja vastutustundlikkus ning tugevdada sidet poliitilise tasandi ja kodanikuühiskonna vahel; kutsub Kosovo valitsust üles kasutama nii riigi kui ka rahvusvaheliste toetajate annetatud raha läbipaistval ja vastutustundlikul viisil ning nõuab tungivalt, et komisjon aitaks Kosovol avaliku sektori vastutuse ja majandusliku läbipaistvuse valdkonnas liikuda lähemale Euroopa standarditele; on seisukohal, et see on ligitõmbava investeerimiskeskkonna loomise ja ettevõtluse arendamise seisukohalt väga oluline;

| 35. | rõhutab igakülgse piirkondliku majanduskoostöö tähtsust ja kohustust järgida ning täielikult rakendada Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu sätteid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab igakülgse piirkondliku majanduskoostöö tähtsust ja kohustust järgida ning täielikult rakendada Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu sätteid;

| 36. | soovitab Kosovo ametiasutustel investeerida taastuvenergiasse ning otsida võimalusi piirkondliku koostöö alustamiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

36.

soovitab Kosovo ametiasutustel investeerida taastuvenergiasse ning otsida võimalusi piirkondliku koostöö alustamiseks selles valdkonnas;

| 37. | väljendab sügavat muret energiapuuduse pärast Kosovos ning mõistab, et selle probleemiga tuleb tegelda; on sellegipoolest mures valitsuse plaani pärast ehitada tiheasustusega alale suur pruunsöel töötav elektrijaam; nõuab, et Kosovo valitsus võtaks arvesse uue pruunsöel töötava elektrijaama mõju keskkonnale, rahva tervisele ning nappide ressursside, näiteks maa ja vee kasutamisele ning järgiks Euroopa keskkonnanorme ja Euroopa poliitikat kliimamuutuse suhtes; |
| --- | --- |

37.

väljendab sügavat muret energiapuuduse pärast Kosovos ning mõistab, et selle probleemiga tuleb tegelda; on sellegipoolest mures valitsuse plaani pärast ehitada tiheasustusega alale suur pruunsöel töötav elektrijaam; nõuab, et Kosovo valitsus võtaks arvesse uue pruunsöel töötava elektrijaama mõju keskkonnale, rahva tervisele ning nappide ressursside, näiteks maa ja vee kasutamisele ning järgiks Euroopa keskkonnanorme ja Euroopa poliitikat kliimamuutuse suhtes;

| 38. | palub rahvusvahelisel tsiviilesindajal jälgida Kosovo kaitseliidu laialisaatmist ning Kosovo julgeolekujõudude moodustamist KFORi otsese järelevalve all; nõuab Kosovo valitsuselt täieliku tsiviiljärelevalve teostamist Kosovo julgeolekujõudude üle; on arvamusel, et NATO ja Serbia valitsuse vahel sõlmitud Kumanovo lepingut ei saa läbi vaadata enne, kui on tagatud täielik stabiilsus ja julgeolek ning saavutatud selgus Serbia ja Kosovo vaheliste suhete osas; |
| --- | --- |

38.

palub rahvusvahelisel tsiviilesindajal jälgida Kosovo kaitseliidu laialisaatmist ning Kosovo julgeolekujõudude moodustamist KFORi otsese järelevalve all; nõuab Kosovo valitsuselt täieliku tsiviiljärelevalve teostamist Kosovo julgeolekujõudude üle; on arvamusel, et NATO ja Serbia valitsuse vahel sõlmitud Kumanovo lepingut ei saa läbi vaadata enne, kui on tagatud täielik stabiilsus ja julgeolek ning saavutatud selgus Serbia ja Kosovo vaheliste suhete osas;

*

- *

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kosovo valitsusele, Serbia valitsusele, UNMIKi missiooni juhile, EULEX KOSOVO missiooni juhile, Euroopa Liidu eriesindajale, rahvusvahelise juhtrühma liikmetele ja ÜRO Julgeolekunõukogule. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Kosovo valitsusele, Serbia valitsusele, UNMIKi missiooni juhile, EULEX KOSOVO missiooni juhile, Euroopa Liidu eriesindajale, rahvusvahelise juhtrühma liikmetele ja ÜRO Julgeolekunõukogule.

---

(1)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 207.

(2)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

(3)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 88.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/132

---

Kaubandus- ja majandussuhted Hiinaga

P6_TA(2009)0053

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (2008/2171(INI))

(2010/C 67 E/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina vahelist kõrgetasemelist majandus- ja kaubandusdialoogi mehhanismi, mille raames kohtuti esimest korda 25. aprillil 2008. aastal Pekingis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina vahelist kõrgetasemelist majandus- ja kaubandusdialoogi mehhanismi, mille raames kohtuti esimest korda 25. aprillil 2008. aastal Pekingis;

| — | võttes arvesse 28. novembril 2007. aastal Pekingis toimunud Hiina ja ELi kümnenda tippkohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 2007. aastal Pekingis toimunud Hiina ja ELi kümnenda tippkohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (KOM(2006)0631) ning sellele lisatud töödokumenti pealkirjaga „ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument: Konkurents ja partnerlus” (KOM(2006)0632); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (KOM(2006)0631) ning sellele lisatud töödokumenti pealkirjaga „ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument: Konkurents ja partnerlus” (KOM(2006)0632);

| — | võttes arvesse 9.–14. novembril 2001. aastal Kataris, täpsemalt Dohas toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) neljandal ministrite konverentsil vastu võetud otsust Hiina WTO liikmeks võtmise kohta alates 11. novembrist 2001 ning Hiina Taipei WTO liikmeks võtmise kohta alates 1. jaanuarist 2002; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–14. novembril 2001. aastal Kataris, täpsemalt Dohas toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) neljandal ministrite konverentsil vastu võetud otsust Hiina WTO liikmeks võtmise kohta alates 11. novembrist 2001 ning Hiina Taipei WTO liikmeks võtmise kohta alates 1. jaanuarist 2002;

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Hiina kohta, eelkõige oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (1) ning 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Hiina kohta, eelkõige oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (1) ning 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2007. aasta uurimust „ELi ja Hiina kaubandus- ja investeerimissuhete tulevased võimalused ja probleemid (2006–2010)”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2007. aasta uurimust „ELi ja Hiina kaubandus- ja investeerimissuhete tulevased võimalused ja probleemid (2006–2010)”;

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Hiinas pärast maavärinat ja enne olümpiamänge (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Hiinas pärast maavärinat ja enne olümpiamänge (3);

| — | võttes arvesse Hiinas asuva Euroopa Liidu Kaubanduskoja kaheksandat aastaaruannet „Euroopa ettevõtlus Hiinas – seisukoht 2008/2009”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiinas asuva Euroopa Liidu Kaubanduskoja kaheksandat aastaaruannet „Euroopa ettevõtlus Hiinas – seisukoht 2008/2009”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0021/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A6-0021/2009),

| A. | arvestades, et alates 2000. aastast on ELi ja Hiina vaheline kaubandus tohutult kasvanud, ja arvestades asjaolu, et Euroopa Liit on olnud Hiina suurim kaubanduspartner alates 2006. aastast ning et Hiina on olnud Euroopa Liidu suuruselt teine kaubanduspartner alates 2007. aastast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2000. aastast on ELi ja Hiina vaheline kaubandus tohutult kasvanud, ja arvestades asjaolu, et Euroopa Liit on olnud Hiina suurim kaubanduspartner alates 2006. aastast ning et Hiina on olnud Euroopa Liidu suuruselt teine kaubanduspartner alates 2007. aastast;

| B. | arvestades, et suurenenud areng ja WTO liikmesus toob Hiina jaoks peale olulise kasu kaasa suurema vastutuse maailma majanduslikus korras, sealhulgas Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapanga kontsernis tervikliku ja positiivse rolli etendamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et suurenenud areng ja WTO liikmesus toob Hiina jaoks peale olulise kasu kaasa suurema vastutuse maailma majanduslikus korras, sealhulgas Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapanga kontsernis tervikliku ja positiivse rolli etendamisel;

| C. | arvestades, et hoolimata jätkuvast kasvust, on Hiina ja ELi kahepoolsed kaubandussuhted endiselt tasakaalustamata ning et ELi kaubavahetusbilansi puudujääk Hiinaga oli 2007. aastal suurem kui 160 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata jätkuvast kasvust, on Hiina ja ELi kahepoolsed kaubandussuhted endiselt tasakaalustamata ning et ELi kaubavahetusbilansi puudujääk Hiinaga oli 2007. aastal suurem kui 160 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et tasakaalustamata finants- ja makroökonoomilisest olukorrast ning sisenõudluse ja ekspordi vähenemisest sai alguse praegune ülemaailmne finants- ja majanduskriis, mis mõjutab ka Hiinat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tasakaalustamata finants- ja makroökonoomilisest olukorrast ning sisenõudluse ja ekspordi vähenemisest sai alguse praegune ülemaailmne finants- ja majanduskriis, mis mõjutab ka Hiinat;

| E. | arvestades, et pääs Hiina turule on raskendatud riigi poolt juhitava poliitika, patendirikkumiste ning mitte üheselt mõistetavate standardite ja nende järgimise ebaselge korra tõttu ning et selle tulemuseks on tehnilised ja mittetariifsed kaubandustõkked ELi äriühingute jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pääs Hiina turule on raskendatud riigi poolt juhitava poliitika, patendirikkumiste ning mitte üheselt mõistetavate standardite ja nende järgimise ebaselge korra tõttu ning et selle tulemuseks on tehnilised ja mittetariifsed kaubandustõkked ELi äriühingute jaoks;

| F. | arvestades, et ELi kaupade ja teenuste tootjad on maailmaturgudel väga konkurentsivõimelised, ja arvestades asjaolu, et vaba ja võrdne pääs Hiina turule võimaldaks ELi äriühingutel suurendada oma eksporti ja kohalolekut kõnealusel turul, samuti kvaliteeti ja teenuste osutamist Hiina tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kaupade ja teenuste tootjad on maailmaturgudel väga konkurentsivõimelised, ja arvestades asjaolu, et vaba ja võrdne pääs Hiina turule võimaldaks ELi äriühingutel suurendada oma eksporti ja kohalolekut kõnealusel turul, samuti kvaliteeti ja teenuste osutamist Hiina tarbijate jaoks;

| G. | arvestades, et ELi eksport Hiinasse kasvas 2007. aastal 18,7 % ehk 231 miljardi euro võrra; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi eksport Hiinasse kasvas 2007. aastal 18,7 % ehk 231 miljardi euro võrra;

| H. | arvestades, et võltsitud ja piraatkaupade tootmismaht Hiinas on endiselt alarmeerivalt suur ning et ELi tolliasutuste poolt kinnipeetavatest võltsitud kaupadest 60 % toodetakse Hiinas; arvestades, et kõnealuste kaupade tootmine toimub sageli rajatistes, kus toodetakse ka reguleeritud turu jaoks ning kus ei pöörata tähelepanu töötajate õigustele ja töökaitsenõuetele, ning et need seavad ohtu tarbijad ja kemikaalide korral laiemalt ka keskkonna; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võltsitud ja piraatkaupade tootmismaht Hiinas on endiselt alarmeerivalt suur ning et ELi tolliasutuste poolt kinnipeetavatest võltsitud kaupadest 60 % toodetakse Hiinas; arvestades, et kõnealuste kaupade tootmine toimub sageli rajatistes, kus toodetakse ka reguleeritud turu jaoks ning kus ei pöörata tähelepanu töötajate õigustele ja töökaitsenõuetele, ning et need seavad ohtu tarbijad ja kemikaalide korral laiemalt ka keskkonna;

Üldseisukohad

| 1. | rõhutab, et ELi-Hiina kaubavahetus on tohutult suurenenud ning on ELi kaubandussuhetes kõige olulisem eesmärk; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi-Hiina kaubavahetus on tohutult suurenenud ning on ELi kaubandussuhetes kõige olulisem eesmärk;

| 2. | rõhutab, et Euroopa kaubandussuhted Hiinaga peaksid põhinema vastastikkuse, ausa konkurentsi ja kaubanduse põhimõttel vastavalt meie ühistele väärtustele ja WTO eeskirjade järgimisele, võttes samas arvesse säästvat arengut, keskkonnaalastest piirangutest kinnipidamist ja kliimamuutuse ennetamise globaalsetele eesmärkidele kaasaaitamist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa kaubandussuhted Hiinaga peaksid põhinema vastastikkuse, ausa konkurentsi ja kaubanduse põhimõttel vastavalt meie ühistele väärtustele ja WTO eeskirjade järgimisele, võttes samas arvesse säästvat arengut, keskkonnaalastest piirangutest kinnipidamist ja kliimamuutuse ennetamise globaalsetele eesmärkidele kaasaaitamist;

| 3. | on seisukohal, et Hiina kui ülemaailmse arengu üks edasiviivaid jõude peaks etendama täit osa maailma majandusliku korra püsiva ja tasakaalustatud arengu tagamisel; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et Hiina kui ülemaailmse arengu üks edasiviivaid jõude peaks etendama täit osa maailma majandusliku korra püsiva ja tasakaalustatud arengu tagamisel;

| 4. | kutsub komisjoni üles jätkama Hiinaga osaluse ja dialoogi poliitikat; tunneb heameelt Hiinale kaubandusega seotud tehnilise abi andmise üle komisjoni poolt; on seisukohal, et niisugusel abil on oluline tähtsus seejuures, et toetada Hiina edukat integreerimist maailmamajandusse ning eelkõige tema kohustuste ja lubaduste rakendamisel WTOs ning sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste parandamisel; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles jätkama Hiinaga osaluse ja dialoogi poliitikat; tunneb heameelt Hiinale kaubandusega seotud tehnilise abi andmise üle komisjoni poolt; on seisukohal, et niisugusel abil on oluline tähtsus seejuures, et toetada Hiina edukat integreerimist maailmamajandusse ning eelkõige tema kohustuste ja lubaduste rakendamisel WTOs ning sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste parandamisel;

| 5. | rõhutab Euroopa Liidu ja Hiina vahelise pretsedenditu koostöö vajadust praeguse finants- ja majanduskriisi lahendamiseks; on arvamusel, et Hiinal ja Euroopa Liidul avaneb hea võimalus näidata koos üles vastutustunnet ja osaleda kriisi lahendamises; |
| --- | --- |

5.

rõhutab Euroopa Liidu ja Hiina vahelise pretsedenditu koostöö vajadust praeguse finants- ja majanduskriisi lahendamiseks; on arvamusel, et Hiinal ja Euroopa Liidul avaneb hea võimalus näidata koos üles vastutustunnet ja osaleda kriisi lahendamises;

| 6. | on arvamusel, et kaubandussuhete arendamine Hiinaga peab käima käsikäes niisuguse tõelise, viljaka ja tulemusliku poliitilise dialoogi arendamisega, mis hõlmab paljusid erinevaid teemasid; on seisukohal, et inimõigused peaksid moodustama Euroopa Liidu ja Hiina vaheliste suhete olulise ja lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles nõudma Hiinaga uuendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavatel läbirääkimistel inimõiguste klausli tugevdamist; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et kaubandussuhete arendamine Hiinaga peab käima käsikäes niisuguse tõelise, viljaka ja tulemusliku poliitilise dialoogi arendamisega, mis hõlmab paljusid erinevaid teemasid; on seisukohal, et inimõigused peaksid moodustama Euroopa Liidu ja Hiina vaheliste suhete olulise ja lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles nõudma Hiinaga uuendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavatel läbirääkimistel inimõiguste klausli tugevdamist;

| 7. | usub, et praegune avatud kaubandussüsteem võiks ergutada võimalusel mõlemale poolele kasulikku majandustegevust Hiina ja arengumaade vahel ning võiks luua enneolematu võimaluse majanduskasvuks ja arengumaade maailmamajandusse integreerimiseks, tingimusel et kaubanduspoliitika on kooskõlas arengueesmärkidega ja et majanduskasvu tulemusena vaesus väheneb; |
| --- | --- |

7.

usub, et praegune avatud kaubandussüsteem võiks ergutada võimalusel mõlemale poolele kasulikku majandustegevust Hiina ja arengumaade vahel ning võiks luua enneolematu võimaluse majanduskasvuks ja arengumaade maailmamajandusse integreerimiseks, tingimusel et kaubanduspoliitika on kooskõlas arengueesmärkidega ja et majanduskasvu tulemusena vaesus väheneb;

| 8. | ergutab komisjoni püüdlema avatuse poole ELi kaubanduses Hiinaga; on veendunud, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid jätkama avatud ja õiglase juurdepääsu pakkumist Hiina ekspordile ning ennetama konkurentsiprobleemi Hiinaga; on seisukohal, et Hiina peaks sellele vastama enda võetud kohustuste tugevdamisega majandusliku avatuse ja turu reformi osas; |
| --- | --- |

8.

ergutab komisjoni püüdlema avatuse poole ELi kaubanduses Hiinaga; on veendunud, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid jätkama avatud ja õiglase juurdepääsu pakkumist Hiina ekspordile ning ennetama konkurentsiprobleemi Hiinaga; on seisukohal, et Hiina peaks sellele vastama enda võetud kohustuste tugevdamisega majandusliku avatuse ja turu reformi osas;

| 9. | nõuab tungivalt, et Hiinal oleks niisugune aktiivne roll WTOs, mis on samaulatuslik tema majandusliku ja kaubandusliku tähtsusega, et edendada ülemaailmse kaubanduse igakülgset arengut tugevas ja läbipaistvas eeskirjade raamistikus; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Hiinal oleks niisugune aktiivne roll WTOs, mis on samaulatuslik tema majandusliku ja kaubandusliku tähtsusega, et edendada ülemaailmse kaubanduse igakülgset arengut tugevas ja läbipaistvas eeskirjade raamistikus;

| 10. | tervitab Hiina osalust Washingtonis 15. novembril 2008 toimunud G20 kohtumisel, mis peaks sillutama teed Hiina lõplikuks kaasamiseks maailma majandus- ja finantsasjadesse, andes talle maailma tasandil edaspidi suurema vastutuse; |
| --- | --- |

10.

tervitab Hiina osalust Washingtonis 15. novembril 2008 toimunud G20 kohtumisel, mis peaks sillutama teed Hiina lõplikuks kaasamiseks maailma majandus- ja finantsasjadesse, andes talle maailma tasandil edaspidi suurema vastutuse;

| 11. | rõhutab, et protektsionism ei saa olla Euroopa vastus ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete kasvule; on veendunud, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid püüdlema veelgi kiiremalt täiendavate edusammude tegemise poole Lissaboni reformikava osas, et arendada ja ühendada suhtelise eelise valdkondi maailmamajanduses ning edendada innovatsiooni ja kutsealast ettevalmistust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et protektsionism ei saa olla Euroopa vastus ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete kasvule; on veendunud, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid püüdlema veelgi kiiremalt täiendavate edusammude tegemise poole Lissaboni reformikava osas, et arendada ja ühendada suhtelise eelise valdkondi maailmamajanduses ning edendada innovatsiooni ja kutsealast ettevalmistust;

| 12. | märgib, et praeguse majanduskriisiga tegelemiseks on esitatud ulatuslik Hiina majanduskasvu ja töökohtade taastamise kava; rõhutab, et toetusmeetmed peavad olema ajutised, vastama WTO eeskirjadele ja ei tohi moonutada õiglast konkurentsi; |
| --- | --- |

12.

märgib, et praeguse majanduskriisiga tegelemiseks on esitatud ulatuslik Hiina majanduskasvu ja töökohtade taastamise kava; rõhutab, et toetusmeetmed peavad olema ajutised, vastama WTO eeskirjadele ja ei tohi moonutada õiglast konkurentsi;

| 13. | tervitab Hiina riiklike investeerimisfondide ja riigi omandis olevate ettevõtete investeerimist Euroopa Liitu, luues töökohti ja suurendades majanduskasvu ning aidates kaasa vastastikusele kasule ja investeeringuvoogude tasakaalustamisele; tuletab sellegipoolest meelde Hiina finantsturgude läbipaistmatust, rõhutab, kui oluline on koostada vähemalt tegevusjuhend, et tagada ELi turule tehtavate Hiina investeerimistoimingute läbipaistvus ning kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles hoidma oma vastavad turud investeeringutele võrdselt avatuna ning võtma meetmeid läbipaistvuse tagamiseks; |
| --- | --- |

13.

tervitab Hiina riiklike investeerimisfondide ja riigi omandis olevate ettevõtete investeerimist Euroopa Liitu, luues töökohti ja suurendades majanduskasvu ning aidates kaasa vastastikusele kasule ja investeeringuvoogude tasakaalustamisele; tuletab sellegipoolest meelde Hiina finantsturgude läbipaistmatust, rõhutab, kui oluline on koostada vähemalt tegevusjuhend, et tagada ELi turule tehtavate Hiina investeerimistoimingute läbipaistvus ning kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles hoidma oma vastavad turud investeeringutele võrdselt avatuna ning võtma meetmeid läbipaistvuse tagamiseks;

Turulepääs

| 14. | tunneb heameelt asjaolu üle, et alates WTOga liitumisest on Hiinas välisinvesteerijatele avatud üha rohkem tööstussektoreid; tunneb aga muret selle pärast, et samal ajal on teatavates sektorites välisinvesteeringud piiratud või tõkestatud ning on kehtestatud diskrimineerivaid meetmeid välismaa äriühingute vastu, eelkõige äriühingute piiriüleste ühinemiste ja omandamiste osas; |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt asjaolu üle, et alates WTOga liitumisest on Hiinas välisinvesteerijatele avatud üha rohkem tööstussektoreid; tunneb aga muret selle pärast, et samal ajal on teatavates sektorites välisinvesteeringud piiratud või tõkestatud ning on kehtestatud diskrimineerivaid meetmeid välismaa äriühingute vastu, eelkõige äriühingute piiriüleste ühinemiste ja omandamiste osas;

| 15. | on seisukohal, et Hiina protektsionistlikud tavad, ülemäärane bürokraatia, jüaani väärtuse alanemine, erinevad subsiidiumid ning intellektuaalomandi õiguste puudulik usaldusväärsel ja kokkulepitud tasandil jõustamine takistavad paljude ELi äriühingute turulepääsu; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Hiina protektsionistlikud tavad, ülemäärane bürokraatia, jüaani väärtuse alanemine, erinevad subsiidiumid ning intellektuaalomandi õiguste puudulik usaldusväärsel ja kokkulepitud tasandil jõustamine takistavad paljude ELi äriühingute turulepääsu;

| 16. | kutsub Hiinat üles jätkama oma kaupade ja teenuste turgude avamist ning majandusreforme, et luua stabiilne, prognoositav ja läbipaistev õiguslik raamistik ELi äriühingute jaoks, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (VKEd); |
| --- | --- |

16.

kutsub Hiinat üles jätkama oma kaupade ja teenuste turgude avamist ning majandusreforme, et luua stabiilne, prognoositav ja läbipaistev õiguslik raamistik ELi äriühingute jaoks, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (VKEd);

| 17. | kutsub komisjoni üles pidama Hiina valitsusega arutelu Hiina postiseaduse eelnõu üle, sest kõnealune eelnõu sisaldab sätet, mis takistaks rahvusvahelisi kiirpostiteenuseid; usub, et on vaja posti- ja kiirpostiteenuste tasakaalustatud õiguslikku raamistikku, et jätkata Hiina poliitikat seoses välisinvesteeringute ja õiglase konkurentsi toetamisega kiirpostiteenuste sektoris; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles pidama Hiina valitsusega arutelu Hiina postiseaduse eelnõu üle, sest kõnealune eelnõu sisaldab sätet, mis takistaks rahvusvahelisi kiirpostiteenuseid; usub, et on vaja posti- ja kiirpostiteenuste tasakaalustatud õiguslikku raamistikku, et jätkata Hiina poliitikat seoses välisinvesteeringute ja õiglase konkurentsi toetamisega kiirpostiteenuste sektoris;

| 18. | tunnustab Hiina ametivõimude poolt riigi tasandil halduskoormuse vähendamiseks astutud samme ning e-valitsuse osas tehtud edusamme õigusaktide avalikkusele kättesaadavaks tegemisel, kuid märgib vajadust täiendavate edusammude järele, et kindlustada välismaa äriühingute vaba ja võrdne pääs Hiina turule; |
| --- | --- |

18.

tunnustab Hiina ametivõimude poolt riigi tasandil halduskoormuse vähendamiseks astutud samme ning e-valitsuse osas tehtud edusamme õigusaktide avalikkusele kättesaadavaks tegemisel, kuid märgib vajadust täiendavate edusammude järele, et kindlustada välismaa äriühingute vaba ja võrdne pääs Hiina turule;

| 19. | rõhutab, et Hiina turule juurdepääsu jätkuv avamine pakub ELi äriühingutele võimalusi arvukates valdkondades, näiteks masinate tootmine, kemikaalid, mootorsõidukisektor, farmaatsiatooted ning info- ja sidetehnoloogiad, puhta arengu mehhanismi projektid, põllumajandus, ehitustööd ning finants-, kindlustus-, telekommunikatsiooni- ja jaemüügiteenused; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et Hiina turule juurdepääsu jätkuv avamine pakub ELi äriühingutele võimalusi arvukates valdkondades, näiteks masinate tootmine, kemikaalid, mootorsõidukisektor, farmaatsiatooted ning info- ja sidetehnoloogiad, puhta arengu mehhanismi projektid, põllumajandus, ehitustööd ning finants-, kindlustus-, telekommunikatsiooni- ja jaemüügiteenused;

Tõkked, standardid

| 20. | märgib, et mittetariifsed tõkked moodustavad peamise takistuse ELi äriühingutele Hiinas ning Hiina ja ELi-välistele äriühingutele Euroopa Liidus, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

20.

märgib, et mittetariifsed tõkked moodustavad peamise takistuse ELi äriühingutele Hiinas ning Hiina ja ELi-välistele äriühingutele Euroopa Liidus, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 21. | kutsub Hiinat üles kehtestama rahvusvahelised toodete ja teenuste standardid, et edendada veelgi kaubandust Hiina ja muude riikide vahel; tunneb heameelt asjaolu üle, et Hiina suurendab oma osalust rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites, ning on veendunud, et seda tuleks ergutada ja et sellele tuleks vastata ELi osaluse kaudu Hiina enda standardeid kehtestavates organites; rõhutab, kui oluline on Hiina impordi vastavus Euroopa toidukaupade ja toiduks mittekasutatavate toodete standarditele; |
| --- | --- |

21.

kutsub Hiinat üles kehtestama rahvusvahelised toodete ja teenuste standardid, et edendada veelgi kaubandust Hiina ja muude riikide vahel; tunneb heameelt asjaolu üle, et Hiina suurendab oma osalust rahvusvahelisi standardeid kehtestavates organites, ning on veendunud, et seda tuleks ergutada ja et sellele tuleks vastata ELi osaluse kaudu Hiina enda standardeid kehtestavates organites; rõhutab, kui oluline on Hiina impordi vastavus Euroopa toidukaupade ja toiduks mittekasutatavate toodete standarditele;

Toorained

| 22. | peab kahetsusväärseks, et Hiina valitsus kasutab jätkuvalt kaubandust moonutavaid ekspordipiiranguid, nagu näiteks toorainete ekspordimaksud; kutsub komisjoni üles nõudma kõikidel kahepoolsetel läbirääkimistel Hiinaga kõigi praeguste ekspordipiirangute kaotamist; rõhutab, et ekspordipiirangute kaotamine moodustab olulise osa Euroopa Liidu ja Hiina vahelisest õiglasest kaubandusest; rõhutab, et parlament hindab kõiki tulevasi Hiinaga sõlmitavaid kaubanduslepinguid seda silmas pidades; |
| --- | --- |

22.

peab kahetsusväärseks, et Hiina valitsus kasutab jätkuvalt kaubandust moonutavaid ekspordipiiranguid, nagu näiteks toorainete ekspordimaksud; kutsub komisjoni üles nõudma kõikidel kahepoolsetel läbirääkimistel Hiinaga kõigi praeguste ekspordipiirangute kaotamist; rõhutab, et ekspordipiirangute kaotamine moodustab olulise osa Euroopa Liidu ja Hiina vahelisest õiglasest kaubandusest; rõhutab, et parlament hindab kõiki tulevasi Hiinaga sõlmitavaid kaubanduslepinguid seda silmas pidades;

Riigiabi

| 23. | väljendab muret riigi jätkuva sekkumise üle tööstuspoliitikasse ning selgelt diskrimineerivate piirangute üle, näiteks piiramatud riiklikud ekspordi rahastamise vahendid ja piirangud välisomanduse tasandil teatavates sektorites, mis moonutavad Hiina turgu ELi äriühingute jaoks; |
| --- | --- |

23.

väljendab muret riigi jätkuva sekkumise üle tööstuspoliitikasse ning selgelt diskrimineerivate piirangute üle, näiteks piiramatud riiklikud ekspordi rahastamise vahendid ja piirangud välisomanduse tasandil teatavates sektorites, mis moonutavad Hiina turgu ELi äriühingute jaoks;

Riigihange

| 24. | kutsub Hiinat üles ühinema riigihankelepinguga, nagu lubati 2001. aastal, ja osalema konstruktiivselt oma riigihanketuru avamist käsitlevates läbirääkimistes ning kohaldama niisuguste läbirääkimiste edukate tulemuste saavutamiseni läbipaistvaid, prognoositavaid ja õiglaseid menetlusi riigihankelepingute sõlmimisel, et välismaa äriühingud saaksid osaleda võrdsel alusel; kutsub Hiinat üles võimaldama Hiinas asutatud ja tegutsevatele ELi ettevõtetele kohest juurdepääsu; |
| --- | --- |

24.

kutsub Hiinat üles ühinema riigihankelepinguga, nagu lubati 2001. aastal, ja osalema konstruktiivselt oma riigihanketuru avamist käsitlevates läbirääkimistes ning kohaldama niisuguste läbirääkimiste edukate tulemuste saavutamiseni läbipaistvaid, prognoositavaid ja õiglaseid menetlusi riigihankelepingute sõlmimisel, et välismaa äriühingud saaksid osaleda võrdsel alusel; kutsub Hiinat üles võimaldama Hiinas asutatud ja tegutsevatele ELi ettevõtetele kohest juurdepääsu;

Valuuta

| 25. | tunneb heameelt jüaani väärtuse teatava kasvu üle, mis on toimunud 2008. aastal; nõuab tungivalt, et Hiina laseks jätkuvalt jüaani väärtusel kasvada, et selle väärtus rahvusvahelistel finantsturgudel, eelkõige seoses euroga, kajastaks veelgi lähemalt Hiina majandusseisundit; nõuab tungivalt, et hiinlased hoiaks rohkem välisvaluutareservi eurodes; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt jüaani väärtuse teatava kasvu üle, mis on toimunud 2008. aastal; nõuab tungivalt, et Hiina laseks jätkuvalt jüaani väärtusel kasvada, et selle väärtus rahvusvahelistel finantsturgudel, eelkõige seoses euroga, kajastaks veelgi lähemalt Hiina majandusseisundit; nõuab tungivalt, et hiinlased hoiaks rohkem välisvaluutareservi eurodes;

ELi kohalolek/abi

| 26. | tunneb heameelt edusammude üle niisuguse ELi keskuse loomisel Pekingis, mis hakkab aitama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning keskuse rahastamise eelarverea püsivaks muutmisel keskuse tuleviku kindlustamiseks; rõhutab vajadust tagada, et keskusele antakse selged volitused, et vältida topeltstruktuuride loomist ja luua koostoime liikmesriikide olemasolevate avaliku ja erasektori asutustega; tunneb heameelt intellektuaalomandi õiguste VKEde kasutajatoe töö üle ELi VKEdele niisuguse teabe ja koolituse pakkumisel, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguste kaitsmist ja jõustamist Hiinas; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt edusammude üle niisuguse ELi keskuse loomisel Pekingis, mis hakkab aitama väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, ning keskuse rahastamise eelarverea püsivaks muutmisel keskuse tuleviku kindlustamiseks; rõhutab vajadust tagada, et keskusele antakse selged volitused, et vältida topeltstruktuuride loomist ja luua koostoime liikmesriikide olemasolevate avaliku ja erasektori asutustega; tunneb heameelt intellektuaalomandi õiguste VKEde kasutajatoe töö üle ELi VKEdele niisuguse teabe ja koolituse pakkumisel, mis käsitleb intellektuaalomandi õiguste kaitsmist ja jõustamist Hiinas;

| 27. | rõhutab, kui oluline on abistada eelkõige VKEsid turulepääsu tõkete ületamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi turulepääsu töörühmade edukas toimimine Hiinas; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui oluline on abistada eelkõige VKEsid turulepääsu tõkete ületamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi turulepääsu töörühmade edukas toimimine Hiinas;

Energia, säästev energia

| 28. | kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles astuma samme, et edendada keskkonnasõbralike toodete ja teenuste kaubandust, säästvatesse projektidesse ja säästvasse infrastruktuuri tehtavate investeeringute kasvu, ning et ergutada niisuguse tööstuse arengut, mis aitab vähendada süsinikuühendite heitmeid; |
| --- | --- |

28.

kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles astuma samme, et edendada keskkonnasõbralike toodete ja teenuste kaubandust, säästvatesse projektidesse ja säästvasse infrastruktuuri tehtavate investeeringute kasvu, ning et ergutada niisuguse tööstuse arengut, mis aitab vähendada süsinikuühendite heitmeid;

| 29. | rõhutab Hiina tärkava taastuvenergia sektori võimalusi Euroopa taastuvenergia ettevõtluse sektori jaoks; kutsub Hiinat üles parandama turulepääsu kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

rõhutab Hiina tärkava taastuvenergia sektori võimalusi Euroopa taastuvenergia ettevõtluse sektori jaoks; kutsub Hiinat üles parandama turulepääsu kõnealuses valdkonnas;

| 30. | kutsub üles tõhusamale koostööle Euroopa Liidu ja Hiina vahel, et edendada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siiret, eelkõige energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist; rõhutab, kui oluline on arendada ja rakendada Hiinas süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, arvestades kivisöe olulist rolli Hiina majanduses; palub, et komisjon uuriks võimalusi toetada heade tavade vahetamist Hiinaga säästva arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

kutsub üles tõhusamale koostööle Euroopa Liidu ja Hiina vahel, et edendada vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia siiret, eelkõige energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist; rõhutab, kui oluline on arendada ja rakendada Hiinas süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, arvestades kivisöe olulist rolli Hiina majanduses; palub, et komisjon uuriks võimalusi toetada heade tavade vahetamist Hiinaga säästva arengu valdkonnas;

Finantsteenused

| 31. | väljendab oma muret asjaolu pärast, et investeerimine on Hiinas, eelkõige pangandus- ja kindlustussektoris, ELi äriühingute jaoks endiselt piiratud mahukatest ja diskrimineerivatest litsentsimise kuludest ja eeskirjadest tulenevalt, mis nõuavad ühisettevõtete loomist Hiina äriühingutega; kutsub Hiinat üles kõnealuste probleemidega viivitamatult tegelema; |
| --- | --- |

31.

väljendab oma muret asjaolu pärast, et investeerimine on Hiinas, eelkõige pangandus- ja kindlustussektoris, ELi äriühingute jaoks endiselt piiratud mahukatest ja diskrimineerivatest litsentsimise kuludest ja eeskirjadest tulenevalt, mis nõuavad ühisettevõtete loomist Hiina äriühingutega; kutsub Hiinat üles kõnealuste probleemidega viivitamatult tegelema;

| 32. | usub, et ulatuslikud, likviidsed, avatud, läbipaistvad ja hästi reguleeritud finantsturud suudavad edendada majanduskasvu, on seisukohal, et Hiina väärtpaberi-, pangandus- ja kindlustussektor on mahajäänud, ning ergutab Hiinat täielikult osalema finantsturgude regulatiiv- ja järelevalveraamistiku parandamist käsitlevas globaalses arutelus; |
| --- | --- |

32.

usub, et ulatuslikud, likviidsed, avatud, läbipaistvad ja hästi reguleeritud finantsturud suudavad edendada majanduskasvu, on seisukohal, et Hiina väärtpaberi-, pangandus- ja kindlustussektor on mahajäänud, ning ergutab Hiinat täielikult osalema finantsturgude regulatiiv- ja järelevalveraamistiku parandamist käsitlevas globaalses arutelus;

| 33. | rõhutab, et oluline on Hiina kaasamine koostöösse Rahvusvahelise Valuutafondiga, et töötada välja globaalne toimimisjuhend riiklike investeerimisfondide jaoks, mis aitaks tõenäoliselt kaasa suuremale läbipaistvusele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et oluline on Hiina kaasamine koostöösse Rahvusvahelise Valuutafondiga, et töötada välja globaalne toimimisjuhend riiklike investeerimisfondide jaoks, mis aitaks tõenäoliselt kaasa suuremale läbipaistvusele;

| 34. | palub komisjoni hinnata võimalikult kiiresti finants- ja majanduskriisi mõju Euroopa asjaomastele tööstus- ja teenustesektoritele, mis täidavad otsustavat osa Euroopa Liidu ja Hiina vaheliste ekspordi- ja impordisuhete määratlemisel; palub, et selle hinnangu tulemused esitataks parlamendile niipea, kui suundumus on selgesti tuvastatav; |
| --- | --- |

34.

palub komisjoni hinnata võimalikult kiiresti finants- ja majanduskriisi mõju Euroopa asjaomastele tööstus- ja teenustesektoritele, mis täidavad otsustavat osa Euroopa Liidu ja Hiina vaheliste ekspordi- ja impordisuhete määratlemisel; palub, et selle hinnangu tulemused esitataks parlamendile niipea, kui suundumus on selgesti tuvastatav;

Vaba ja õiglane kaubandus

Dumpinguvastasus/turumajanduslik staatus

| 35. | on seisukohal, et pidev dialoog kaubandusasutuste vahel võib aidata ennetada ja lahendada kaubandusvaidlusi; märgib sellegipoolest, et kaubanduse kaitsemeetmete efektiivne ja tõhus kasutamine aitab tagada Hiina ja Euroopa Liidu vahelise kaubanduse õiglaseid tingimusi, võttes arvesse Hiina tootjate vastu esitatud dumpinguvastaste juhtumite üha suurenevat arvu; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et pidev dialoog kaubandusasutuste vahel võib aidata ennetada ja lahendada kaubandusvaidlusi; märgib sellegipoolest, et kaubanduse kaitsemeetmete efektiivne ja tõhus kasutamine aitab tagada Hiina ja Euroopa Liidu vahelise kaubanduse õiglaseid tingimusi, võttes arvesse Hiina tootjate vastu esitatud dumpinguvastaste juhtumite üha suurenevat arvu;

| 36. | on arvamusel, et paljudes valdkondades ei täida Hiina majandus endiselt kriteeriume, mille alusel võiks seda käsitleda turumajandusena; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Hiina valitsusega, et ületada turumajandusliku staatuse andmisega seotud takistused ja anda turumajanduslik staatus Hiinale üksnes vajalike kriteeriumide täitmise korral; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et paljudes valdkondades ei täida Hiina majandus endiselt kriteeriume, mille alusel võiks seda käsitleda turumajandusena; kutsub komisjoni üles tegema koostööd Hiina valitsusega, et ületada turumajandusliku staatuse andmisega seotud takistused ja anda turumajanduslik staatus Hiinale üksnes vajalike kriteeriumide täitmise korral;

Intellektuaalomandi õigused ja võltsimine

| 37. | märgib murega, et hoolimata Hiina edusammudest oma intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktide sujuvamaks muutmisel, on intellektuaalomandi õiguste tulemuslik jõustamine endiselt ülimalt probleemne; |
| --- | --- |

37.

märgib murega, et hoolimata Hiina edusammudest oma intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktide sujuvamaks muutmisel, on intellektuaalomandi õiguste tulemuslik jõustamine endiselt ülimalt probleemne;

| 38. | kutsub Hiinat üles suurendama oma pingutusi intellektuaalomandi õiguste puuduliku rakendamise ja jõustamise käsitlemisel; rõhutab, kui tähtis on Hiinas tsentraalse ja piirkondliku kaubanduspoliitika ning -korralduse ühtlustamine ning selle ühtne rakendamine kogu riigis; |
| --- | --- |

38.

kutsub Hiinat üles suurendama oma pingutusi intellektuaalomandi õiguste puuduliku rakendamise ja jõustamise käsitlemisel; rõhutab, kui tähtis on Hiinas tsentraalse ja piirkondliku kaubanduspoliitika ning -korralduse ühtlustamine ning selle ühtne rakendamine kogu riigis;

| 39. | tunneb muret Hiinas esineva võltsitud ja piraatkaupade tootmismahu pärast, mis on endiselt alarmeerivalt suur; kutsub komisjoni üles jätkama koostöös Hiina ametivõimudega riiklikul ja piirkondlikul tasandil oma võitlust võltsimise vastu; |
| --- | --- |

39.

tunneb muret Hiinas esineva võltsitud ja piraatkaupade tootmismahu pärast, mis on endiselt alarmeerivalt suur; kutsub komisjoni üles jätkama koostöös Hiina ametivõimudega riiklikul ja piirkondlikul tasandil oma võitlust võltsimise vastu;

| 40. | väljendab suurt muret Hiina üha suureneva hulga kasuliku mudeli ja disainilahenduste patentide pärast, mis kujutavad endast sageli olemasoleva Euroopa tehnoloogia koopiaid või väikesi muudatusi ning ei aita kaasa tegelikule innovatsioonile; |
| --- | --- |

40.

väljendab suurt muret Hiina üha suureneva hulga kasuliku mudeli ja disainilahenduste patentide pärast, mis kujutavad endast sageli olemasoleva Euroopa tehnoloogia koopiaid või väikesi muudatusi ning ei aita kaasa tegelikule innovatsioonile;

| 41. | usub, et kuna Hiina muutub üha uuendusmeelsemaks, on intellektuaalomandi õiguste kaitsmine tema parimates huvides; usub siiski, et õigusnormid, millega nõutakse uuenduste registreerimist ainult Hiinas, piiravad suuresti äritegevust, takistavad Hiinal uuendustest kasu saada ja vähendavad Hiinas toodetud (Made in China) tootemargi väärtust; |
| --- | --- |

41.

usub, et kuna Hiina muutub üha uuendusmeelsemaks, on intellektuaalomandi õiguste kaitsmine tema parimates huvides; usub siiski, et õigusnormid, millega nõutakse uuenduste registreerimist ainult Hiinas, piiravad suuresti äritegevust, takistavad Hiinal uuendustest kasu saada ja vähendavad Hiinas toodetud (Made in China) tootemargi väärtust;

Toll

| 42. | tervitab niisuguse ühise intellektuaalomandi õiguseid käsitleva tollialase tegevuskava allkirjastamist, mille eesmärk on tõhustada tollikoostööd võltsitud kaupade erikonfiskeerimiste osas ning võtta konkreetseid meetmeid võltsitud toodete läbimüügi vähendamiseks; kutsub komisjoni üles pidama Hiinaga läbirääkimisi selle üle, millistel tingimustel on Hiina nõus osalema võltsimisvastases kaubanduslepingus (ACTA); |
| --- | --- |

42.

tervitab niisuguse ühise intellektuaalomandi õiguseid käsitleva tollialase tegevuskava allkirjastamist, mille eesmärk on tõhustada tollikoostööd võltsitud kaupade erikonfiskeerimiste osas ning võtta konkreetseid meetmeid võltsitud toodete läbimüügi vähendamiseks; kutsub komisjoni üles pidama Hiinaga läbirääkimisi selle üle, millistel tingimustel on Hiina nõus osalema võltsimisvastases kaubanduslepingus (ACTA);

| 43. | palub komisjonil kaubanduse hõlbustamiseks tugevdada tollikoostöö lepingu raames koostööd Hiina ametivõimudega; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil kaubanduse hõlbustamiseks tugevdada tollikoostöö lepingu raames koostööd Hiina ametivõimudega;

| 44. | palub komisjonil 2005. aasta tekstiilmaterjale käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi järelmeetmena jätkata arutelusid arengute üle ELi ja Hiina vahelise tekstiilikaubanduse dialoogis ning kõrgetasemelises majandus- ja kaubandusdialoogi mehhanismis; kutsub komisjoni üles kontrollima tähelepanelikult Hiinast imporditavaid tekstiiltooteid; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil 2005. aasta tekstiilmaterjale käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi järelmeetmena jätkata arutelusid arengute üle ELi ja Hiina vahelise tekstiilikaubanduse dialoogis ning kõrgetasemelises majandus- ja kaubandusdialoogi mehhanismis; kutsub komisjoni üles kontrollima tähelepanelikult Hiinast imporditavaid tekstiiltooteid;

Sotsiaalne ja keskkonnamõju

| 45. | väljendab oma tõsist muret Hiina tööstuse põhjustatud kõrgete saastetasemete pärast ning loodusvarade, eelkõige mitte-jätkusuutlikest allikatest saadud loodusvarade suureneva tarbimise pärast Hiinas; on teadlik, et Euroopa on kõnealuses olukorras kaasvastutaja, võttes arvesse, et suurt osa Hiina tööstustoodangust omavad Euroopa äriühingud või tellivad seda Euroopa äriühingud ja jaemüüjad Euroopas tarbimiseks; |
| --- | --- |

45.

väljendab oma tõsist muret Hiina tööstuse põhjustatud kõrgete saastetasemete pärast ning loodusvarade, eelkõige mitte-jätkusuutlikest allikatest saadud loodusvarade suureneva tarbimise pärast Hiinas; on teadlik, et Euroopa on kõnealuses olukorras kaasvastutaja, võttes arvesse, et suurt osa Hiina tööstustoodangust omavad Euroopa äriühingud või tellivad seda Euroopa äriühingud ja jaemüüjad Euroopas tarbimiseks;

| 46. | märgib, et viimaste aastate kõrge majanduskasv Hiinas ei ole toonud kasu kõikidele Hiina elanikkonna rühmadele ning et rikaste ja vaeste vaheline sotsiaalne lõhe ei ole kunagi olnud nii suur kui praegu; |
| --- | --- |

46.

märgib, et viimaste aastate kõrge majanduskasv Hiinas ei ole toonud kasu kõikidele Hiina elanikkonna rühmadele ning et rikaste ja vaeste vaheline sotsiaalne lõhe ei ole kunagi olnud nii suur kui praegu;

| 47. | kiidab heaks Hiina keskkonnaalase tegevuse 2008. aasta olümpiamängude ettevalmistamisel; kutsub Hiina valitsust üles panustama aktiivselt 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2009 Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimakonverentsi (COP 15) õnnestumisse, stimuleerides oma finantssektorit tegema ettevalmistusi rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemiga liitumiseks; |
| --- | --- |

47.

kiidab heaks Hiina keskkonnaalase tegevuse 2008. aasta olümpiamängude ettevalmistamisel; kutsub Hiina valitsust üles panustama aktiivselt 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2009 Kopenhaagenis toimuva ÜRO kliimakonverentsi (COP 15) õnnestumisse, stimuleerides oma finantssektorit tegema ettevalmistusi rahvusvahelise heitkogustega kauplemise süsteemiga liitumiseks;

| 48. | nõuab tungivalt, et Hiina osaleks ÜRO kliimakonverentsil (COP 15) ning tunnustaks oma vastutust sellega, et ta võtaks enda kanda oma osa ülemaailmsest ülesandest vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid ja võidelda kliimamuutuse vastu; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et Hiina osaleks ÜRO kliimakonverentsil (COP 15) ning tunnustaks oma vastutust sellega, et ta võtaks enda kanda oma osa ülemaailmsest ülesandest vähendada kasvuhoonegaaside heitmeid ja võidelda kliimamuutuse vastu;

| 49. | nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud astuksid konkreetseid samme kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise tavade ja tehnoloogia kasutamise ergutamiseks ja vastuvõtmiseks; märgib, et keskkonnasõbraliku ettevõtlustehnoloogia edendamine on hädavajalik, kui Hiina valitsus tahab säilitada majanduskasvu ja kaitsta samal ajal oma keskkonda; tunnistab, et Hiinalt ei saa oodata, et ta paluks oma elanikel kanda kasvuhoonegaaside heite vähendamise koormat ilma lääne tegevuseta; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud astuksid konkreetseid samme kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise tavade ja tehnoloogia kasutamise ergutamiseks ja vastuvõtmiseks; märgib, et keskkonnasõbraliku ettevõtlustehnoloogia edendamine on hädavajalik, kui Hiina valitsus tahab säilitada majanduskasvu ja kaitsta samal ajal oma keskkonda; tunnistab, et Hiinalt ei saa oodata, et ta paluks oma elanikel kanda kasvuhoonegaaside heite vähendamise koormat ilma lääne tegevuseta;

| 50. | tunneb muret laste töö pärast Hiinas; palub komisjonil käsitleda kõnealust probleemi esimesel võimalusel ning palub Hiina valitsusel suurendada nii palju kui võimalik oma jõupingutusi laste töö algpõhjuste kaotamiseks, et lõpetada see nähtus; |
| --- | --- |

50.

tunneb muret laste töö pärast Hiinas; palub komisjonil käsitleda kõnealust probleemi esimesel võimalusel ning palub Hiina valitsusel suurendada nii palju kui võimalik oma jõupingutusi laste töö algpõhjuste kaotamiseks, et lõpetada see nähtus;

| 51. | nõuab tungivalt, et Hiina ratifitseeriks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised konventsioonid, eelkõige konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, millele Hiina on alla kirjutanud, kuid ei ole veel ratifitseerinud; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et Hiina ratifitseeriks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamised konventsioonid, eelkõige konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, millele Hiina on alla kirjutanud, kuid ei ole veel ratifitseerinud;

| 52. | tervitab rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (International Financial Reporting Standards - IFRS) ülevõtmist Hiina õigusse; julgustab Hiinat jätkama IFRSi kehtestamist samaaegselt nende rakendamise tagamisega; nõuab, et komisjon jälgiks hoolikalt IFRSi kehtestamist ja rakendamist Hiinas; |
| --- | --- |

52.

tervitab rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (International Financial Reporting Standards - IFRS) ülevõtmist Hiina õigusse; julgustab Hiinat jätkama IFRSi kehtestamist samaaegselt nende rakendamise tagamisega; nõuab, et komisjon jälgiks hoolikalt IFRSi kehtestamist ja rakendamist Hiinas;

| 53. | kutsub Hiinas tegutsevaid Euroopa ettevõtteid üles kohaldama kõrgeimaid rahvusvahelisi standardeid ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse parimaid tavasid töötajate ja keskkonna suhtes; |
| --- | --- |

53.

kutsub Hiinas tegutsevaid Euroopa ettevõtteid üles kohaldama kõrgeimaid rahvusvahelisi standardeid ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse parimaid tavasid töötajate ja keskkonna suhtes;

| 54. | väljendab muret töötingimuste ja töötajate õiguste pärast Hiinas; kutsub Hiinat üles parandama töötingimusi, et viia need ILO peamiste standardite tasemele; |
| --- | --- |

54.

väljendab muret töötingimuste ja töötajate õiguste pärast Hiinas; kutsub Hiinat üles parandama töötingimusi, et viia need ILO peamiste standardite tasemele;

| 55. | kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles tegema koostööd standardite väljatöötamisel autode, veoautode, raskesõidukite, lennunduse ning laevanduse valdkonnas, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja muuta standardid kliimasõbralikumaks; |
| --- | --- |

55.

kutsub Euroopa Liitu ja Hiinat üles tegema koostööd standardite väljatöötamisel autode, veoautode, raskesõidukite, lennunduse ning laevanduse valdkonnas, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja muuta standardid kliimasõbralikumaks;

| 56. | nõuab, et Euroopa Liit ja Hiina teeksid koostööd kemikaalide registreerimise, hindamise ja autoriseerimise (REACH) valdkonnas; |
| --- | --- |

56.

nõuab, et Euroopa Liit ja Hiina teeksid koostööd kemikaalide registreerimise, hindamise ja autoriseerimise (REACH) valdkonnas;

| 57. | on ärevuses niisuguste vahejuhtumite hiljutise tulva tõttu, mis on seotud ohtlike Hiina toodetega ning eelkõige niisuguste toodetega, mis hõlmavad laste mänguasju, toiduaineid ja ravimeid; tunneb heameelt Hiina valitsuse otsuse üle tegeleda kõnealuse probleemiga; kutsub komisjoni üles tugevdama kõnealuses valdkonnas toetust ja kooskõlastust Hiina ametivõimudega; |
| --- | --- |

57.

on ärevuses niisuguste vahejuhtumite hiljutise tulva tõttu, mis on seotud ohtlike Hiina toodetega ning eelkõige niisuguste toodetega, mis hõlmavad laste mänguasju, toiduaineid ja ravimeid; tunneb heameelt Hiina valitsuse otsuse üle tegeleda kõnealuse probleemiga; kutsub komisjoni üles tugevdama kõnealuses valdkonnas toetust ja kooskõlastust Hiina ametivõimudega;

| 58. | mõistab teravalt hukka Hiina võimude määratud surmanuhtluse mõnedele nendest, kes olid seotud imikupiimapulbri melamiiniga saastamisega; |
| --- | --- |

58.

mõistab teravalt hukka Hiina võimude määratud surmanuhtluse mõnedele nendest, kes olid seotud imikupiimapulbri melamiiniga saastamisega;

| 59. | tunneb heameelt komisjoni sellealaste pingutuste üle, mis on tehtud tänu uuele süsteemile, mille abil teatatakse kord kvartalis Hiina jõustamistegevusest, et saada eos jälile Rapexi Hiina süsteemis teatatud ohtlikele ainetele, suurendades seeläbi Euroopa tarbijate ohutust; |
| --- | --- |

59.

tunneb heameelt komisjoni sellealaste pingutuste üle, mis on tehtud tänu uuele süsteemile, mille abil teatatakse kord kvartalis Hiina jõustamistegevusest, et saada eos jälile Rapexi Hiina süsteemis teatatud ohtlikele ainetele, suurendades seeläbi Euroopa tarbijate ohutust;

| 60. | rõhutab tooteohutuse üldise valitsemise parandamisega tegelevate komisjoni, USA ja Hiina haldusorganite kolmepoolsete kontaktide tähtsust; on seoses sellega arvamusel, et oleks äärmiselt kasulik anda viivitamatult konkreetne kuju komisjoni ettepanekule luua toote- ja impordiohutuse ühine töörühm Atlandi-üleses majandusnõukogus; |
| --- | --- |

60.

rõhutab tooteohutuse üldise valitsemise parandamisega tegelevate komisjoni, USA ja Hiina haldusorganite kolmepoolsete kontaktide tähtsust; on seoses sellega arvamusel, et oleks äärmiselt kasulik anda viivitamatult konkreetne kuju komisjoni ettepanekule luua toote- ja impordiohutuse ühine töörühm Atlandi-üleses majandusnõukogus;

Tulevikus võetavad meetmed

| 61. | märgib, et Hiina ühiskond on viimase 30 aasta jooksul palju muutunud ja et püsivad muutused paremuse poole võivad toimuda ainult aegamööda; on veendunud, et demokraatia nõuab tegusat kodanikuühiskonda, mida kaubandus- ja majandussidemed Euroopa Liiduga omakorda tugevdavad; usub seetõttu, et muutused kaubavahetuse kaudu on üks mooduseid, kuidas toetada Hiina muutumist avatud ja demokraatlikuks ühiskonnaks ning et sellest on kasu kõigile ühiskonnarühmadele; avaldab kahetsust, et majandus- ja kaubandussuhete tugevdamine Euroopa Liidu ja Hiina vahel ei toimunud käsikäes oluliste edusammudega inimõigustealase dialoogi osas; on veendunud, et üldise ja püsiva edu tagamiseks on vaja uusi, eelkõige keskkonnaalaseid ja sotsiaalreforme; |
| --- | --- |

61.

märgib, et Hiina ühiskond on viimase 30 aasta jooksul palju muutunud ja et püsivad muutused paremuse poole võivad toimuda ainult aegamööda; on veendunud, et demokraatia nõuab tegusat kodanikuühiskonda, mida kaubandus- ja majandussidemed Euroopa Liiduga omakorda tugevdavad; usub seetõttu, et muutused kaubavahetuse kaudu on üks mooduseid, kuidas toetada Hiina muutumist avatud ja demokraatlikuks ühiskonnaks ning et sellest on kasu kõigile ühiskonnarühmadele; avaldab kahetsust, et majandus- ja kaubandussuhete tugevdamine Euroopa Liidu ja Hiina vahel ei toimunud käsikäes oluliste edusammudega inimõigustealase dialoogi osas; on veendunud, et üldise ja püsiva edu tagamiseks on vaja uusi, eelkõige keskkonnaalaseid ja sotsiaalreforme;

| 62. | avaldab kahetsust, et Hiina lükkas edasi 1. detsembril 2008. aastal Lyonis toimuma pidanud ELi-Hiina tippkohtumise, võttes arvesse praegust finants- ja majanduskriisi, ning rõhutab kliimamuutust käsitleva konstruktiivse dialoogi ülimat tähtsust ja vastastikust arusaamist peamistest kaubandusküsimustest maailma majanduse praeguses kriitilises olukorras; loodab, et tippkohtumine toimub esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

62.

avaldab kahetsust, et Hiina lükkas edasi 1. detsembril 2008. aastal Lyonis toimuma pidanud ELi-Hiina tippkohtumise, võttes arvesse praegust finants- ja majanduskriisi, ning rõhutab kliimamuutust käsitleva konstruktiivse dialoogi ülimat tähtsust ja vastastikust arusaamist peamistest kaubandusküsimustest maailma majanduse praeguses kriitilises olukorras; loodab, et tippkohtumine toimub esimesel võimalusel;

| 63. | kutsub Hiinat üles jätkama niisugustele jõupingutustele täiel määral kaasaaitamist, mis kiirendavad läbirääkimisi Doha arengukava raames; |
| --- | --- |

63.

kutsub Hiinat üles jätkama niisugustele jõupingutustele täiel määral kaasaaitamist, mis kiirendavad läbirääkimisi Doha arengukava raames;

| 64. | rõhutab, et uue ELi ja Hiina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk peaks olema luua vaba ja õiglane kaubandus, mis põhineb inimõiguste, keskkonna-, säästva arengu ja sotsiaalküsimusi käsitlevate klauslite täitmisele pööramisel; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et uue ELi ja Hiina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk peaks olema luua vaba ja õiglane kaubandus, mis põhineb inimõiguste, keskkonna-, säästva arengu ja sotsiaalküsimusi käsitlevate klauslite täitmisele pööramisel;

| 65. | tunneb heameelt kõrgetasemelise mehhanismi loomise üle foorumina ELi ja Hiina suhete edasiseks arendamiseks strateegilisel tasandil ning on seisukohal, et kõnealuse protsessi olulise elemendi moodustab asjaolu, et kõrgetasemelise mehhanismi tulemuseks on kaubandushäirete rahuldav lahendamine; kutsub komisjoni üles muutma kõrgetasemeline mehhanism ambitsioonikamaks, määrates 2009. aastal moodustatava uue komisjoni asepresidentidest ühe koordineerimisvolinikuks, kes juhib kõrgetasemelise mehhanismi delegatsiooni; |
| --- | --- |

65.

tunneb heameelt kõrgetasemelise mehhanismi loomise üle foorumina ELi ja Hiina suhete edasiseks arendamiseks strateegilisel tasandil ning on seisukohal, et kõnealuse protsessi olulise elemendi moodustab asjaolu, et kõrgetasemelise mehhanismi tulemuseks on kaubandushäirete rahuldav lahendamine; kutsub komisjoni üles muutma kõrgetasemeline mehhanism ambitsioonikamaks, määrates 2009. aastal moodustatava uue komisjoni asepresidentidest ühe koordineerimisvolinikuks, kes juhib kõrgetasemelise mehhanismi delegatsiooni;

| 66. | kutsub komisjoni üles tagama kõigi olemasolevate Hiinaga sõlmitud teadusuuringute ja arendustegevuse alaste lepingute tõhus toimimine, et edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; soovitab suunata Euroopa Liidu ja Hiina ühiseid jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas strateegilisemalt ning asjakohasemalt, pidades silmas tehnoloogilisi läbimurdeid, sotsiaalseid vajadusi, looduskatastroofe ning majanduse edasist arengut; palub kokkuleppeosalistel hõlbustada tehnoloogia- ja tehniliste erialateadmiste siiret, soodustades teadlaste ning õppejõudude osalemist vahetusprogrammides; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles tagama kõigi olemasolevate Hiinaga sõlmitud teadusuuringute ja arendustegevuse alaste lepingute tõhus toimimine, et edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; soovitab suunata Euroopa Liidu ja Hiina ühiseid jõupingutusi teadus- ja arendustegevuse valdkonnas strateegilisemalt ning asjakohasemalt, pidades silmas tehnoloogilisi läbimurdeid, sotsiaalseid vajadusi, looduskatastroofe ning majanduse edasist arengut; palub kokkuleppeosalistel hõlbustada tehnoloogia- ja tehniliste erialateadmiste siiret, soodustades teadlaste ning õppejõudude osalemist vahetusprogrammides;

| 67. | tervitab Hiina ja Taiwani teineteisele lähenemist; peab Taiwani, kes on ELi suuruselt neljas kaubanduspartner Aasias, majandus- ja äriüksuseks; toetab Taiwani osalemist vaatlejana asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides, kus osalemiseks ei ole vaja riigi staatust, nt ILOs; |
| --- | --- |

67.

tervitab Hiina ja Taiwani teineteisele lähenemist; peab Taiwani, kes on ELi suuruselt neljas kaubanduspartner Aasias, majandus- ja äriüksuseks; toetab Taiwani osalemist vaatlejana asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides, kus osalemiseks ei ole vaja riigi staatust, nt ILOs;

| 68. | nõuab koostöö tõhustamist Euroopa ja Hiina ülikoolide vahel ning teadlaste, uurijate ja üliõpilaste liikuvuse suurendamist ELi ja Hiina vahel; |
| --- | --- |

68.

nõuab koostöö tõhustamist Euroopa ja Hiina ülikoolide vahel ning teadlaste, uurijate ja üliõpilaste liikuvuse suurendamist ELi ja Hiina vahel;

| 69. | toetab ELi-Hiina koostöö jätkuvat edendamist kosmoseteaduse, rakenduste ja tehnoloogia alal; on seisukohal, et tihe koostöö on Compassi süsteemi ja Galileo programmi samaaegse toimimise jaoks väga oluline, eelkõige nende vastastikuse ühildumise tagamiseks kogu maailma kasutajate huvides; |
| --- | --- |

69.

toetab ELi-Hiina koostöö jätkuvat edendamist kosmoseteaduse, rakenduste ja tehnoloogia alal; on seisukohal, et tihe koostöö on Compassi süsteemi ja Galileo programmi samaaegse toimimise jaoks väga oluline, eelkõige nende vastastikuse ühildumise tagamiseks kogu maailma kasutajate huvides;

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon ja Hiina valitsus uuriksid koos vahendeid niisuguse kõrgetasemelise mehhanismi tööle parlamentaarse mõõtme väljatöötamiseks, kellele on antud mandaat jõuda laiema sidusrühmade kogukonnani ning olla nende murede häälekandjaks; |
| --- | --- |

70.

nõuab tungivalt, et komisjon ja Hiina valitsus uuriksid koos vahendeid niisuguse kõrgetasemelise mehhanismi tööle parlamentaarse mõõtme väljatöötamiseks, kellele on antud mandaat jõuda laiema sidusrühmade kogukonnani ning olla nende murede häälekandjaks;

| 71. | toetab komisjoni tehtud jõupingutusi VKEde jaoks soodsa majanduskeskkonna loomisel teatise „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394) vastuvõtmise kaudu ning tunneb sellega seoses heameelt kavatsuse üle käivitada kava „Värav Hiinasse”, mis keskendub eelkõige Hiinas juhtivtöötajate koolitusprogrammi loomisele, et edendada Euroopa VKEde pääsu Hiina turule 2010. aastaks; |
| --- | --- |

71.

toetab komisjoni tehtud jõupingutusi VKEde jaoks soodsa majanduskeskkonna loomisel teatise „Kõigepealt mõtle väikestele” Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394) vastuvõtmise kaudu ning tunneb sellega seoses heameelt kavatsuse üle käivitada kava „Värav Hiinasse”, mis keskendub eelkõige Hiinas juhtivtöötajate koolitusprogrammi loomisele, et edendada Euroopa VKEde pääsu Hiina turule 2010. aastaks;

| 72. | kutsub Hiinat üles edendama koostööd Hiina ülikoolide ja ELi VKEde vahel, suurendades VKEde innovatsioonitegevust Hiinas, luues sellega rohkem töökohti ning suurendades kaubavahetust ja majandustoodangut; kutsub samuti Hiinat üles edendama ka mõlema poole koostööd kliimasõbraliku tehnika täiustamiseks ja selle ulatuslikumaks kasutamiseks ja Hiinas tegutsevate ELi VKEde põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks; |
| --- | --- |

72.

kutsub Hiinat üles edendama koostööd Hiina ülikoolide ja ELi VKEde vahel, suurendades VKEde innovatsioonitegevust Hiinas, luues sellega rohkem töökohti ning suurendades kaubavahetust ja majandustoodangut; kutsub samuti Hiinat üles edendama ka mõlema poole koostööd kliimasõbraliku tehnika täiustamiseks ja selle ulatuslikumaks kasutamiseks ja Hiinas tegutsevate ELi VKEde põhjustatud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks;

| 73. | palub komisjonil edendada ettevõtetevahelist koostööd, suurendada teadlikkust turulepääsu andmebaasi veebisaidist ja parandada vaidluste lahendamise mehhanisme; |
| --- | --- |

73.

palub komisjonil edendada ettevõtetevahelist koostööd, suurendada teadlikkust turulepääsu andmebaasi veebisaidist ja parandada vaidluste lahendamise mehhanisme;

| 74. | ergutab Hiina-ELi kaubanduses osalemise suurendamiseks mõeldud programme, nagu juhtivtöötajate koolitamise programm; palub komisjonil suurendada tehnilist abi Hiinale tervishoiu- ja ohutuseeskirjade rakendamiseks ja tollikoostöö parandamiseks; |
| --- | --- |

74.

ergutab Hiina-ELi kaubanduses osalemise suurendamiseks mõeldud programme, nagu juhtivtöötajate koolitamise programm; palub komisjonil suurendada tehnilist abi Hiinale tervishoiu- ja ohutuseeskirjade rakendamiseks ja tollikoostöö parandamiseks;

| 75. | on veendunud, et Euroopa Liit ja Hiina vastastikune sõltuvus suureneb ning ELi ja Hiina vaheliste suhete keerukus ja tähtsus eeldab suuremat kooskõlastatust liikmesriikide vahel ja komisjoniga; tuletab Hiinale meelde, et tal tuleb täita rahvusvahelistest lepingutest tulenevad kohustused, ning ootab huviga tõhusat ja tulemusele orienteeritud dialoogi Hiinaga ülemaailmsete probleemide üle; toetab strateegilist partnerlust ELi ja Hiina vahel; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks Euroopa Liidu ja Hiina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alaste läbirääkimiste läbipaistvust; |
| --- | --- |

75.

on veendunud, et Euroopa Liit ja Hiina vastastikune sõltuvus suureneb ning ELi ja Hiina vaheliste suhete keerukus ja tähtsus eeldab suuremat kooskõlastatust liikmesriikide vahel ja komisjoniga; tuletab Hiinale meelde, et tal tuleb täita rahvusvahelistest lepingutest tulenevad kohustused, ning ootab huviga tõhusat ja tulemusele orienteeritud dialoogi Hiinaga ülemaailmsete probleemide üle; toetab strateegilist partnerlust ELi ja Hiina vahel; nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks Euroopa Liidu ja Hiina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alaste läbirääkimiste läbipaistvust;

| 76. | on arvamusel, et Hiinas Shanghais toimuv EXPO 2010 on hea võimalus ELi ettevõtlussektori Hiina ühiskonnale ja Hiina ettevõtlussektorile nähtavaks muutmise, nende võrgustikuga sidumise ja neile tutvustamise osas; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi ettevõtlussektorile messiboksi EXPO 2010-l; |
| --- | --- |

76.

on arvamusel, et Hiinas Shanghais toimuv EXPO 2010 on hea võimalus ELi ettevõtlussektori Hiina ühiskonnale ja Hiina ettevõtlussektorile nähtavaks muutmise, nende võrgustikuga sidumise ja neile tutvustamise osas; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi ettevõtlussektorile messiboksi EXPO 2010-l;

| 77. | kutsub komisjoni üles toetama Hiina-ELi Ärinõukogu loomist sarnaselt Euroopa-Ameerika Ärinõukoguga; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni üles toetama Hiina-ELi Ärinõukogu loomist sarnaselt Euroopa-Ameerika Ärinõukoguga;

*

- *

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja Hiina Rahvakongressile. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja Hiina Rahvakongressile.

---

(1)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 219.

(2)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0362.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/141

---

Olukord Sri Lankal

P6_TA(2009)0054

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Sri Lanka kohta

(2010/C 67 E/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta (1), 14. märtsi 2002. aasta (2) ja 20. novembri 2003. aasta (3) resolutsioone Sri Lanka kohta, oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni tsunamikatastroofi kohta India ookeani äärsetes riikides (4) ja 18. mai 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Sri Lankas (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2000. aasta (1), 14. märtsi 2002. aasta (2) ja 20. novembri 2003. aasta (3) resolutsioone Sri Lanka kohta, oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni tsunamikatastroofi kohta India ookeani äärsetes riikides (4) ja 18. mai 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Sri Lankas (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 29. mai 2006. aasta otsust (6) Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrite (Tamili Tiigrid) ametliku keelustamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 29. mai 2006. aasta otsust (6) Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrite (Tamili Tiigrid) ametliku keelustamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi 17. augusti 2006. aasta avaldust Sri Lanka kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi 17. augusti 2006. aasta avaldust Sri Lanka kohta;

| — | võttes arvesse 10. juunil 2003. aastal vastu võetud Tokyo deklaratsiooni Sri Lanka ülesehituse ja arengu kohta, milles seostati abi andmine edusammudega rahuprotsessil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juunil 2003. aastal vastu võetud Tokyo deklaratsiooni Sri Lanka ülesehituse ja arengu kohta, milles seostati abi andmine edusammudega rahuprotsessil;

| — | võttes arvesse Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite vahelist relvarahukokkulepet, mis jõustus 23. veebruaril 2002. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sri Lanka valitsuse ja Tamili Tiigrite vahelist relvarahukokkulepet, mis jõustus 23. veebruaril 2002. aastal;

| — | võttes arvesse 2002. aasta detsembris vastu võetud Oslo deklaratsiooni, milles Sri Lanka valitsus ja Tamili Tiigrid leppisid kokku lahenduse otsimises ühendatud Sri Lanka föderaalstruktuuri raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta detsembris vastu võetud Oslo deklaratsiooni, milles Sri Lanka valitsus ja Tamili Tiigrid leppisid kokku lahenduse otsimises ühendatud Sri Lanka föderaalstruktuuri raames;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et alates valitsuse sõjalise pealetungi algusest oktoobris 2008 on Tamili Tiigrid taandunud põhjapiirkonda, surudes tsiviilelanikke järjest sügavamale nende kontrolli all olevale territooriumile ning jättes endast maha sadu hukkunuid ning ligikaudu 250 000 tsiviilelanikku jäid Mullaitivu piirkonnas Sri Lanka sõjaväe ja separatistlike Tamili Tiigrite risttule alla; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates valitsuse sõjalise pealetungi algusest oktoobris 2008 on Tamili Tiigrid taandunud põhjapiirkonda, surudes tsiviilelanikke järjest sügavamale nende kontrolli all olevale territooriumile ning jättes endast maha sadu hukkunuid ning ligikaudu 250 000 tsiviilelanikku jäid Mullaitivu piirkonnas Sri Lanka sõjaväe ja separatistlike Tamili Tiigrite risttule alla;

| B. | arvestades, et Sri Lanka on kannatanud peaaegu 25 aastat Tamili Tiigrite relvastatud mässuliikumise ning valitsuse vastutoimete all, mis on läinud maksma üle 70 000 inimelu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sri Lanka on kannatanud peaaegu 25 aastat Tamili Tiigrite relvastatud mässuliikumise ning valitsuse vastutoimete all, mis on läinud maksma üle 70 000 inimelu;

| C. | arvestades, et vabastatud piirkondade tsiviilelanikkond vajab humanitaarabi ning arvestades, et kuigi valitsusasutused on nüüdseks suutnud nende vajadustele vastu tulla, on mitmed tuhanded tsiviilelanikud jätkuvas konfliktikoldes endiselt suures ohus ning neil puuduvad vahendid põhivajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vabastatud piirkondade tsiviilelanikkond vajab humanitaarabi ning arvestades, et kuigi valitsusasutused on nüüdseks suutnud nende vajadustele vastu tulla, on mitmed tuhanded tsiviilelanikud jätkuvas konfliktikoldes endiselt suures ohus ning neil puuduvad vahendid põhivajaduste rahuldamiseks;

| D. | arvestades, et tuntakse sügavat muret turvatsooni jäänud haigla ja varjendi, milles varjas end ÜRO kohalik personal, tulistamise pärast, mille käigus hukkusid ja said haavata mitmed tsiviilelanikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuntakse sügavat muret turvatsooni jäänud haigla ja varjendi, milles varjas end ÜRO kohalik personal, tulistamise pärast, mille käigus hukkusid ja said haavata mitmed tsiviilelanikud;

| E. | arvestades, et Amnesty Internationali andmetest lähtudes on nii valitsuse väed kui ka Tamili Tiigrid rikkunud sõjaseaduseid, asutades ümber tsiviilelanikke ja takistades neil ohu eest põgenemast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Amnesty Internationali andmetest lähtudes on nii valitsuse väed kui ka Tamili Tiigrid rikkunud sõjaseaduseid, asutades ümber tsiviilelanikke ja takistades neil ohu eest põgenemast;

| F. | arvestades, et rahvusvaheline pressivabaduse missioon Sri Lankasse märgib ära kolm konfliktist teavitamisega seotud suundumust: konfliktipiirkonnale ajakirjanike juurdepääsu ja sõltumatu teabevoo puudumine, rünnakud konflikti kajastavate ajakirjanike vastu ja nende hirmutamine ning ajakirjanduse enesetsensuur; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvaheline pressivabaduse missioon Sri Lankasse märgib ära kolm konfliktist teavitamisega seotud suundumust: konfliktipiirkonnale ajakirjanike juurdepääsu ja sõltumatu teabevoo puudumine, rünnakud konflikti kajastavate ajakirjanike vastu ja nende hirmutamine ning ajakirjanduse enesetsensuur;

| G. | arvestades, et alates 2009. aasta algusest on vanemtoimetaja Lasantha Wickrematunga tapmise ja populaarse sõltumatu telekanali ruumide ründamise tõttu olnud ajakirjandusringkond halvatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2009. aasta algusest on vanemtoimetaja Lasantha Wickrematunga tapmise ja populaarse sõltumatu telekanali ruumide ründamise tõttu olnud ajakirjandusringkond halvatud;

| H. | arvestades, et alates 2006. aastast on tapetud vähemalt 14 ajakirjanikku ja veelgi rohkem on neid röövitud või arreteeritud ning arvestades, et Piirideta Reporterid reastasid 2008. aasta ajakirjandusvabaduse edetabelis Sri Lanka 173 riigi seast 165. kohale; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2006. aastast on tapetud vähemalt 14 ajakirjanikku ja veelgi rohkem on neid röövitud või arreteeritud ning arvestades, et Piirideta Reporterid reastasid 2008. aasta ajakirjandusvabaduse edetabelis Sri Lanka 173 riigi seast 165. kohale;

| I. | arvestades, et tuleks tagada kõigi konflikti osapoolte poolt esmajärjekorras inimõiguste ja humanitaarnormide austamine, seda mitte ainult vahetu reaktsioonina halvenevale olukorrale, vaid konflikti õiglase ja kestva lahenduse olulise koostisosana; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuleks tagada kõigi konflikti osapoolte poolt esmajärjekorras inimõiguste ja humanitaarnormide austamine, seda mitte ainult vahetu reaktsioonina halvenevale olukorrale, vaid konflikti õiglase ja kestva lahenduse olulise koostisosana;

| J. | arvestades, et Tokyo kaaseesistujad (Norra, Jaapan, USA ja EL) on ühiselt kutsunud Tamili Tiigreid üles pidama läbirääkimisi Sri Lanka valitsusega korralduste osas, millega lõpetada sõjategevus, sealhulgas panna relvad maha, loobuda vägivallast, võtta vastu Sri Lanka valitsuse pakutud amnestia ja osaleda poliitilise parteina protsessis, mille eesmärk on saavutada õiglane ja kestev poliitiline lahendus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Tokyo kaaseesistujad (Norra, Jaapan, USA ja EL) on ühiselt kutsunud Tamili Tiigreid üles pidama läbirääkimisi Sri Lanka valitsusega korralduste osas, millega lõpetada sõjategevus, sealhulgas panna relvad maha, loobuda vägivallast, võtta vastu Sri Lanka valitsuse pakutud amnestia ja osaleda poliitilise parteina protsessis, mille eesmärk on saavutada õiglane ja kestev poliitiline lahendus;

| K. | arvestades, et Tokyo eesistujad on ühiselt kutsunud Sri Lanka valitsust ja Tamili Tiigreid üles kuulutama välja ajutist relvarahu, et võimaldada haigete ja haavatute evakueerimist ning anda humanitaarabi tsiviilelanikele, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Tokyo eesistujad on ühiselt kutsunud Sri Lanka valitsust ja Tamili Tiigreid üles kuulutama välja ajutist relvarahu, et võimaldada haigete ja haavatute evakueerimist ning anda humanitaarabi tsiviilelanikele,

| 1. | on veendunud, et hiljutised arengud võivad osutuda Sri Lanka kriisi pöördepunktiks, toetab Tokyo kaaseesistujate avaldust ning loodab, et riigis valitseb peagi rahu ja stabiilsus; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et hiljutised arengud võivad osutuda Sri Lanka kriisi pöördepunktiks, toetab Tokyo kaaseesistujate avaldust ning loodab, et riigis valitseb peagi rahu ja stabiilsus;

| 2. | on veendunud, et Sri Lanka valitsuse kavandatud sõjaline võit Tamili Tiigrite üle ei muuda olematuks vajadust leida poliitiline lahendus, et tagada kauakestev rahu; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et Sri Lanka valitsuse kavandatud sõjaline võit Tamili Tiigrite üle ei muuda olematuks vajadust leida poliitiline lahendus, et tagada kauakestev rahu;

| 3. | kutsub valitsust ja Tamili Tiigreid üles järgima sõjaseadusi, säästma sõjategevuse käigus tsiviilelanikke ja võimaldama viivitamatult tuhandetel tsiviilelanikel, kes on jäänud konfliktipiirkonda lõksu, turvaliselt lahkuda ning saada humanitaarabi; |
| --- | --- |

3.

kutsub valitsust ja Tamili Tiigreid üles järgima sõjaseadusi, säästma sõjategevuse käigus tsiviilelanikke ja võimaldama viivitamatult tuhandetel tsiviilelanikel, kes on jäänud konfliktipiirkonda lõksu, turvaliselt lahkuda ning saada humanitaarabi;

| 4. | väljendab heameelt Sri Lanka valitsuse lubaduse üle tagada kõikehõlmav, avatud ja läbipaistev juurdlus väidetavate meediavabaduse rikkumiste osas, et ühtlasi tegeleda karistamatuse kultuuri ja ükskõiksesse suhtumisega ajakirjanike tapmistesse ja nendevastastesse rünnakutesse Sri Lankas; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt Sri Lanka valitsuse lubaduse üle tagada kõikehõlmav, avatud ja läbipaistev juurdlus väidetavate meediavabaduse rikkumiste osas, et ühtlasi tegeleda karistamatuse kultuuri ja ükskõiksesse suhtumisega ajakirjanike tapmistesse ja nendevastastesse rünnakutesse Sri Lankas;

| 5. | rõhutab vajadust rahvusvaheliste vaatlejate järele, et hinnata nende veerand miljoni inimese humanitaarvajadusi, kes on jäänud lõksu Wanni piirkonda, ja tagada neile piisav toidu jagamine ja muu humanitaarabi, eelkõige seetõttu, et sõjategevus liigub lõksu jäänud tsiviilelanikkonnale järjest lähemale; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust rahvusvaheliste vaatlejate järele, et hinnata nende veerand miljoni inimese humanitaarvajadusi, kes on jäänud lõksu Wanni piirkonda, ja tagada neile piisav toidu jagamine ja muu humanitaarabi, eelkõige seetõttu, et sõjategevus liigub lõksu jäänud tsiviilelanikkonnale järjest lähemale;

| 6. | kordab oma hukkamõistu seoses laste jälestusväärse ärakasutamisega sõduriks värbamise teel, mis kujutab endast sõjakuritegu, ning kutsub mässuliste rühmitusi loobuma kõnealusest kombest, vabastama värvatud lapsed ning tegema avalduse, milles kinnitatakse, et nad tulevikus enam lapssõdureid ei kasuta; |
| --- | --- |

6.

kordab oma hukkamõistu seoses laste jälestusväärse ärakasutamisega sõduriks värbamise teel, mis kujutab endast sõjakuritegu, ning kutsub mässuliste rühmitusi loobuma kõnealusest kombest, vabastama värvatud lapsed ning tegema avalduse, milles kinnitatakse, et nad tulevikus enam lapssõdureid ei kasuta;

| 7. | nõuab tungivalt, et valitsus pööraks kiirelt oma tähelepanu maamiinide eemaldamisele, mille olemasolu võib kujutada suurt takistust endise olukorra taastamisele ja majanduse elavnemisele; kutsub Sri Lanka valitsust seoses sellega üles positiivse sammuna ühinema Ottawa lepinguga (konventsioon jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta); |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et valitsus pööraks kiirelt oma tähelepanu maamiinide eemaldamisele, mille olemasolu võib kujutada suurt takistust endise olukorra taastamisele ja majanduse elavnemisele; kutsub Sri Lanka valitsust seoses sellega üles positiivse sammuna ühinema Ottawa lepinguga (konventsioon jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta);

| 8. | väljendab heameelt Sri Lanka valitsuse kohustuse üle anda provintsi tasandil märkimisväärne võim üle kohalikule tasandile, mis võimaldab nii peamiselt tamili kui ka teistel piirkondadel teostada paremat järelevalvet oma valitsemise üle ühtses riigis; kutsub valitsust üles seda kiirelt rakendama, tagades sellega võrdsed õigused kõikidele Sri Lanka kodanikele; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt Sri Lanka valitsuse kohustuse üle anda provintsi tasandil märkimisväärne võim üle kohalikule tasandile, mis võimaldab nii peamiselt tamili kui ka teistel piirkondadel teostada paremat järelevalvet oma valitsemise üle ühtses riigis; kutsub valitsust üles seda kiirelt rakendama, tagades sellega võrdsed õigused kõikidele Sri Lanka kodanikele;

| 9. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles kahekordistama jõupingutusi, et aidata tuua Sri Lankale stabiilne ja õiglane rahu ning taastada julgeolek ja majanduslik õitseng; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles kahekordistama jõupingutusi, et aidata tuua Sri Lankale stabiilne ja õiglane rahu ning taastada julgeolek ja majanduslik õitseng;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, Norra valitsusele ja teistele Tokyo doonorriikide konverentsi kaaseesistujatele, Sri Lanka presidendile ja valitsusele ning teistele konflikti osapooltele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, Norra valitsusele ja teistele Tokyo doonorriikide konverentsi kaaseesistujatele, Sri Lanka presidendile ja valitsusele ning teistele konflikti osapooltele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk. 278.

(2)  ELT C 47 E, 27.2.2003, lk. 613.

(3)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk. 527.

(4)  ELT C 247 E, 6.10.2005, lk. 147.

(5)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 384.

(6)  Nõukogu 29. mai 2006. aasta otsus 2006/379/EÜ, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks artikli 2 lõiget 3 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/930/EÜ (ELT L 144, 31.5.2006, lk. 21).

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/144

---

Birma pagulaste olukord Tais

P6_TA(2009)0055

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Birma pagulaste olukorra kohta Tais

(2010/C 67 E/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma kohta ; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Birma kohta ;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et saadud teadete kohaselt võttis Tai merevägi Tai territoriaalvetes 18.–30. detsembril 2008 kinni umbes tuhat rohingya paadipõgenikku ning pukseeris nad seejärel rahvusvahelistesse vetesse, kuigi põgenike paadid olid navigatsiooniseadmeteta ja neil ei olnud piisavalt vett ega toitu; arvestades, et osa neist päästis Indoneesia või India piirivalve, kuid paljud on teadmata kadunud ja kardetakse, et nad on uppunud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et saadud teadete kohaselt võttis Tai merevägi Tai territoriaalvetes 18.–30. detsembril 2008 kinni umbes tuhat rohingya paadipõgenikku ning pukseeris nad seejärel rahvusvahelistesse vetesse, kuigi põgenike paadid olid navigatsiooniseadmeteta ja neil ei olnud piisavalt vett ega toitu; arvestades, et osa neist päästis Indoneesia või India piirivalve, kuid paljud on teadmata kadunud ja kardetakse, et nad on uppunud;

| B. | arvestades, et rohingyad on peamiselt moslemitest koosnev etniline kogukond Lääne-Birmas, kelle inimõigusi valitsev sõjaväeline režiim süstemaatiliselt, järjekindlalt ja laialdaselt rikub, sealhulgas eirates nende kodanikuõigusi, piirates karmilt liikumisvabadust ja meelevaldselt vahistades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohingyad on peamiselt moslemitest koosnev etniline kogukond Lääne-Birmas, kelle inimõigusi valitsev sõjaväeline režiim süstemaatiliselt, järjekindlalt ja laialdaselt rikub, sealhulgas eirates nende kodanikuõigusi, piirates karmilt liikumisvabadust ja meelevaldselt vahistades;

| C. | arvestades, et viimastel aastatel on tuhanded birmalased oma kodudest põgenenud repressioonide ja laialt levinud nälja tõttu ning on riskinud eluga, et jõuda Taisse ja teistesse Kagu-Aasia riikidesse; arvestades, et Tai muutub järjest rohkem Birma pagulaste transiidi sihtkohaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimastel aastatel on tuhanded birmalased oma kodudest põgenenud repressioonide ja laialt levinud nälja tõttu ning on riskinud eluga, et jõuda Taisse ja teistesse Kagu-Aasia riikidesse; arvestades, et Tai muutub järjest rohkem Birma pagulaste transiidi sihtkohaks;

| D. | arvestades, et Tai ametivõimud eitavad kõnealuseid süüdistusi ja peaminister Abhisit Vejjajiva on lubanud asja põhjalikult uurida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tai ametivõimud eitavad kõnealuseid süüdistusi ja peaminister Abhisit Vejjajiva on lubanud asja põhjalikult uurida;

| E. | arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Amet on väljendanud muret teadete üle Birma pagulaste halvast kohtlemisest ja on kohtunud mõnedega 126 rohingyagast, keda Tai ametivõimud hoiavad ikka veel vahi all; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Amet on väljendanud muret teadete üle Birma pagulaste halvast kohtlemisest ja on kohtunud mõnedega 126 rohingyagast, keda Tai ametivõimud hoiavad ikka veel vahi all;

| F. | arvestades, et Tai ametivõimud väidavad, et Tai vetest kinni püütud rändajad on ebaseaduslikud majanduslikel põhjustel rändajad, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Tai ametivõimud väidavad, et Tai vetest kinni püütud rändajad on ebaseaduslikud majanduslikel põhjustel rändajad,

| 1. | mõistab hukka rohingya pagulaste ebainimliku kohtlemise ja soovitab tungivalt Tai valitsusel rahvusvahelise kogukonna auväärse liikmena, kes on hästi tuntud oma külalislahkuse poolest pagulaste vastu, võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et rohingyade elu ei ole ohus ja et neid koheldakse humanitaarnormide kohaselt; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka rohingya pagulaste ebainimliku kohtlemise ja soovitab tungivalt Tai valitsusel rahvusvahelise kogukonna auväärse liikmena, kes on hästi tuntud oma külalislahkuse poolest pagulaste vastu, võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et rohingyade elu ei ole ohus ja et neid koheldakse humanitaarnormide kohaselt;

| 2. | mõistab teravalt hukka rohingyade jätkuva tagakiusamise Birma valitsuse poolt, kes on peamine vastutaja pagulaste halva olukorra eest; nõuab rohingyade Birma kodakondsuse taastamist, kõikide piirangute viivitamatut tühistamist nende õigusele vabalt liikuda, saada haridust ja abielluda, usulise tagakiusamise ning mošeede ja muude pühakodade hävitamise lõpetamist ning kõikide inimõiguste rikkumiste lõpetamist kogu riigis, samuti tahtliku vaesestamise, meelevaldse maksustamise ja maa konfiskeerimise lõpetamist; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka rohingyade jätkuva tagakiusamise Birma valitsuse poolt, kes on peamine vastutaja pagulaste halva olukorra eest; nõuab rohingyade Birma kodakondsuse taastamist, kõikide piirangute viivitamatut tühistamist nende õigusele vabalt liikuda, saada haridust ja abielluda, usulise tagakiusamise ning mošeede ja muude pühakodade hävitamise lõpetamist ning kõikide inimõiguste rikkumiste lõpetamist kogu riigis, samuti tahtliku vaesestamise, meelevaldse maksustamise ja maa konfiskeerimise lõpetamist;

| 3. | pöördub Tai valitsuse poole palvega rohingya pagulasi ja varjupaigataotlejaid, sealhulgas paadipõgenikke, mitte tagasi saata Birmasse, kus nende elu on ohus või kus neid võidakse piinata; |
| --- | --- |

3.

pöördub Tai valitsuse poole palvega rohingya pagulasi ja varjupaigataotlejaid, sealhulgas paadipõgenikke, mitte tagasi saata Birmasse, kus nende elu on ohus või kus neid võidakse piinata;

| 4. | tunneb heameelt Tai peaministri Abhisit Vejjajiva avalduse üle, et rohingya varjupaigataotlejate väidetavat halba kohtlemist sõjaväelaste poolt uuritakse,ja palub läbi viia põhjalik, erapooletu ja täiesti läbipaistev uurimine, et kindlaks teha asjaolud ja võtta vajalikud meetmed nende isikute suhtes, kes on vastutavad Birma pagulaste halva kohtlemise eest; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt Tai peaministri Abhisit Vejjajiva avalduse üle, et rohingya varjupaigataotlejate väidetavat halba kohtlemist sõjaväelaste poolt uuritakse,ja palub läbi viia põhjalik, erapooletu ja täiesti läbipaistev uurimine, et kindlaks teha asjaolud ja võtta vajalikud meetmed nende isikute suhtes, kes on vastutavad Birma pagulaste halva kohtlemise eest;

| 5. | tunneb heameelt Tai valitsuse koostöö üle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemvolinikuga ja palub kiiresti anda luba piiranguteta kohtumiseks kõikide kinnipeetavate rohingya paadipõgenikega, et määratleda nende kaitsmise vajadused; palub samal ajal Tai valitsusel alla kirjutada pagulasseisundi konventsioonile ja selle 1967. aasta protokollile; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt Tai valitsuse koostöö üle Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemvolinikuga ja palub kiiresti anda luba piiranguteta kohtumiseks kõikide kinnipeetavate rohingya paadipõgenikega, et määratleda nende kaitsmise vajadused; palub samal ajal Tai valitsusel alla kirjutada pagulasseisundi konventsioonile ja selle 1967. aasta protokollile;

| 6. | rõhutab, et Taid ja teisi riike mõjutav paadipõgenike küsimus on ennekõike piirkondlik küsimus; suhtub positiivselt Tai valitsuse jõupingutustesse suurendada piirkondlike naabrite vahelist koostööd, et lahendada rohingyade küsimus; tunneb sellega seoses heameelt 23. jaanuaril 2009 toimunud Tai välisasjade alalise sekretäri Virasakdi Futrakuli kohtumise üle India, Indoneesia, Bangladeshi, Malaisia ja Birma suursaadikutega; ja pöördub Kagu-Aasia Riikide Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmete ja eelkõige Tai kui eesistuja ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide poole palvega töötada püsiva lahenduse leidmiseks sellele pikaajalisele probleemile; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Taid ja teisi riike mõjutav paadipõgenike küsimus on ennekõike piirkondlik küsimus; suhtub positiivselt Tai valitsuse jõupingutustesse suurendada piirkondlike naabrite vahelist koostööd, et lahendada rohingyade küsimus; tunneb sellega seoses heameelt 23. jaanuaril 2009 toimunud Tai välisasjade alalise sekretäri Virasakdi Futrakuli kohtumise üle India, Indoneesia, Bangladeshi, Malaisia ja Birma suursaadikutega; ja pöördub Kagu-Aasia Riikide Assotsiatsiooni (ASEAN) liikmete ja eelkõige Tai kui eesistuja ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide poole palvega töötada püsiva lahenduse leidmiseks sellele pikaajalisele probleemile;

| 7. | palub ELi liikmesriikidel tugevdada 2009. aasta aprillis uuendatavat ELi ühist seisukohta, et lahendada rohingyade kohutava diskrimineerimise küsimus; |
| --- | --- |

7.

palub ELi liikmesriikidel tugevdada 2009. aasta aprillis uuendatavat ELi ühist seisukohta, et lahendada rohingyade kohutava diskrimineerimise küsimus;

| 8. | leiab, et Euroopa Parlamendi missiooni saatmine Birmasse on väga tähtis, arvestades praegust inimõiguste olukorda, mis ei näita paranemise märke, ja arvab, et režiimile tuleb avaldada tugevamat rahvusvahelist survet; |
| --- | --- |

8.

leiab, et Euroopa Parlamendi missiooni saatmine Birmasse on väga tähtis, arvestades praegust inimõiguste olukorda, mis ei näita paranemise märke, ja arvab, et režiimile tuleb avaldada tugevamat rahvusvahelist survet;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Tai Kuningriigi valitsusele, Birma valitsusele, Kagu-Aasia Riikide Assotsiatsiooni peasekretärile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemvolinikule ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Tai Kuningriigi valitsusele, Birma valitsusele, Kagu-Aasia Riikide Assotsiatsiooni peasekretärile, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemvolinikule ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/146

---

Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumine

P6_TA(2009)0056

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta resolutsioon Cesare Battisti Brasiiliast väljaandmisest keeldumise kohta

(2010/C 67 E/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas Véronique De Keyser PSE fraktsiooni nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia strateegilise partnerluse kohta (B6-0449/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas Véronique De Keyser PSE fraktsiooni nimel Euroopa Liidu ja Brasiilia strateegilise partnerluse kohta (B6-0449/2008);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöö raamlepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise koostöö raamlepingut;

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta teatist pealkirjaga „Teel ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse poole” (KOM(2007)0281); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2007. aasta teatist pealkirjaga „Teel ELi ja Brasiilia strateegilise partnerluse poole” (KOM(2007)0281);

| — | võttes arvesse Itaalia kodaniku Cesare Battisti juhtumit, kelle väljasaatmist Brasiiliast on Itaalia taotlenud, kuid millest Brasiilia ametiasutused keelduvad; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia kodaniku Cesare Battisti juhtumit, kelle väljasaatmist Brasiiliast on Itaalia taotlenud, kuid millest Brasiilia ametiasutused keelduvad;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Cesare Battisti mõisteti tema juuresolekuta Itaalia kohtute poolt tehtud lõplikes otsustes süüdi neljas mõrvas ning relvastatud rühmitises osalemises, röövis, tulirelvade omamises ja relva kasutades toime pandud vägivallaaktides; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cesare Battisti mõisteti tema juuresolekuta Itaalia kohtute poolt tehtud lõplikes otsustes süüdi neljas mõrvas ning relvastatud rühmitises osalemises, röövis, tulirelvade omamises ja relva kasutades toime pandud vägivallaaktides;

| B. | võttes arvesse Cesare Battisti põgenemist Prantsusmaale 1990. aastal ning Prantsusmaa riiginõukogu ja kassatsioonikohtu lõplikku otsust 2004. aastal anda luba tema üleandmiseks Itaalia ametiasutustele; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse Cesare Battisti põgenemist Prantsusmaale 1990. aastal ning Prantsusmaa riiginõukogu ja kassatsioonikohtu lõplikku otsust 2004. aastal anda luba tema üleandmiseks Itaalia ametiasutustele;

| C. | arvestades, et pärast seda otsust varjas Cesare Battisti ennast, kuni ta 2007. aasta märtsis Brasiilias vahistati; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast seda otsust varjas Cesare Battisti ennast, kuni ta 2007. aasta märtsis Brasiilias vahistati;

| D. | arvestades, et Cesare Battisti esitas Euroopa Inimõiguste kohtule apellatsioonkaebuse oma väljaandmise kohta Itaaliale, ning arvestades, et 2006. aasta detsembris lükati see kaebus tagasi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cesare Battisti esitas Euroopa Inimõiguste kohtule apellatsioonkaebuse oma väljaandmise kohta Itaaliale, ning arvestades, et 2006. aasta detsembris lükati see kaebus tagasi;

| E. | arvestades, et 17. jaanuaril 2009 kuulutas Brasiilia valitsus Cesare Battisti poliitiliseks põgenikuks, ning arvestades, et seetõttu on tema väljaandmisest keeldutud põhjendusega, et Itaalia õigussüsteem ei suuda pakkuda piisavat garantiid kinnipeetava õiguste austamise kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 17. jaanuaril 2009 kuulutas Brasiilia valitsus Cesare Battisti poliitiliseks põgenikuks, ning arvestades, et seetõttu on tema väljaandmisest keeldutud põhjendusega, et Itaalia õigussüsteem ei suuda pakkuda piisavat garantiid kinnipeetava õiguste austamise kohta;

| F. | arvestades, et poliitilise põgeniku staatuse andmine peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse sätetega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitilise põgeniku staatuse andmine peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse sätetega;

| G. | arvestades, et seda otsust võib tõlgendada kui märki usaldamatusest Euroopa Liidu vastu, mis on rajatud muu hulgas põhiõiguste austamisele ja õigusriigi põhimõtetele, mis samuti hõlmavad kinnipeetavate õigusi, ning arvestades, et neid põhimõtteid jagavad kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seda otsust võib tõlgendada kui märki usaldamatusest Euroopa Liidu vastu, mis on rajatud muu hulgas põhiõiguste austamisele ja õigusriigi põhimõtetele, mis samuti hõlmavad kinnipeetavate õigusi, ning arvestades, et neid põhimõtteid jagavad kõik liikmesriigid;

| H. | arvestades, et majandus-, kaubandus- ja poliitilised suhted Brasiilia ja Euroopa Liidu vahel on suurepärased ja liiguvad tõusvas joones ning rajanevad muu hulgas ühistel põhimõtetel, nagu inimõiguste austamine ja õigusriik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus-, kaubandus- ja poliitilised suhted Brasiilia ja Euroopa Liidu vahel on suurepärased ja liiguvad tõusvas joones ning rajanevad muu hulgas ühistel põhimõtetel, nagu inimõiguste austamine ja õigusriik;

| I. | arvestades, et Brasiilia on kõikide ELi liikmesriikide täielikul toetusel omandamas olulist rolli rahvusvahelisel tasandil, ning arvestades, et Brasiilia osalemine 2008. aasta novembris Washingtonis toimunud G-20 kohtumisel ja tema tulevane osalemine sellistel kohtumistel on märk riigi suurenevast vastutusest globaalsel tasandil, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Brasiilia on kõikide ELi liikmesriikide täielikul toetusel omandamas olulist rolli rahvusvahelisel tasandil, ning arvestades, et Brasiilia osalemine 2008. aasta novembris Washingtonis toimunud G-20 kohtumisel ja tema tulevane osalemine sellistel kohtumistel on märk riigi suurenevast vastutusest globaalsel tasandil,

| 1. | võtab teadmiseks, et õigusmenetlus on algatatud ja Brasiilia ametiasutuste lõplik otsus tehakse ilmselt lähinädalatel; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et õigusmenetlus on algatatud ja Brasiilia ametiasutuste lõplik otsus tehakse ilmselt lähinädalatel;

| 2. | usub, et Cesare Battisti väljaandmist käsitleva otsuse läbivaatamisel võetakse arvesse ka kohtuotsust, mille tegi ELi liikmesriik, lähtudes täielikult Euroopa Liidu õigusriigi põhimõtetest; |
| --- | --- |

2.

usub, et Cesare Battisti väljaandmist käsitleva otsuse läbivaatamisel võetakse arvesse ka kohtuotsust, mille tegi ELi liikmesriik, lähtudes täielikult Euroopa Liidu õigusriigi põhimõtetest;

| 3. | avaldab lootust, et eelnevat arvesse võttes jõuavad Brasiilia ametiasutused otsusele, mis põhineb ühistel väärtustel, mida Brasiilia ja Euroopa Liit jagavad; |
| --- | --- |

3.

avaldab lootust, et eelnevat arvesse võttes jõuavad Brasiilia ametiasutused otsusele, mis põhineb ühistel väärtustel, mida Brasiilia ja Euroopa Liit jagavad;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et partnerlus Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel põhineb vastastikusel arusaamisel, et mõlemad pooled austavad õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sh õigust kaitsele ning õigust õiglasele ja erapooletule kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et partnerlus Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahel põhineb vastastikusel arusaamisel, et mõlemad pooled austavad õigusriigi põhimõtteid ja põhiõigusi, sh õigust kaitsele ning õigust õiglasele ja erapooletule kohtumõistmisele;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Brasiilia valitsusele, Brasiilia Liitvabariigi presidendile, Brasiilia kongressi esimehele ning Mercosuri parlamendi esimehele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Brasiilia valitsusele, Brasiilia Liitvabariigi presidendile, Brasiilia kongressi esimehele ning Mercosuri parlamendi esimehele.

---

II Teatised

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009.

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/148

---

Miloslav Randsdorfi puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2009)0035

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta otsus Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2008/2176(IMM))

(2010/C 67 E/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Tšehhi Vabariigi pädev asutus esitas 16. juunil 2008 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Miloslav Ransdorfi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Tšehhi Vabariigi pädev asutus esitas 16. juunil 2008 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta täiskogu istungil;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Miloslav Ransdorfi ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Miloslav Ransdorfi ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõiget 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0008/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0008/2009);

| A. | arvestades, et Miloslav Ransdorf on Euroopa Parlamendi liige ja ta valiti Euroopa Parlamenti 10.–13. juuni 2004 toimunud kuuendatel otsestel valimistel, ning arvestades, et Euroopa Parlament kontrollis tema volitusi 14. detsembril 2004 (2); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Miloslav Ransdorf on Euroopa Parlamendi liige ja ta valiti Euroopa Parlamenti 10.–13. juuni 2004 toimunud kuuendatel otsestel valimistel, ning arvestades, et Euroopa Parlament kontrollis tema volitusi 14. detsembril 2004 (2);

| B. | arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 10 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et puutumatusele ei saa tugineda, kui liige tabatakse õigusrikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme puutumatus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 10 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et puutumatusele ei saa tugineda, kui liige tabatakse õigusrikkumiselt; ning arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme puutumatus;

| C. | arvestades, et vastavalt Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõikele 4 ei saa ei parlamendi ega senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma seadusandliku koja nõusolekuta, mille koosseisu ta kuulub, ning kui vastav koda keeldub nõusoleku andmisest, on kriminaalvastutusele võtmine alatiseks välistatud, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Tšehhi Vabariigi põhiseaduse artikli 27 lõikele 4 ei saa ei parlamendi ega senati liiget võtta kriminaalvastutusele ilma seadusandliku koja nõusolekuta, mille koosseisu ta kuulub, ning kui vastav koda keeldub nõusoleku andmisest, on kriminaalvastutusele võtmine alatiseks välistatud,

| 1. | otsustab Miloslav Ransdorfi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Miloslav Ransdorfi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Tšehhi Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Tšehhi Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

(2)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 51.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. veebruari 2009.

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/149

---

EÜ ja Ameerika Ühendriikide vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *

P6_TA(2009)0032

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

(2010/C 67 E/21)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0581); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0581);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0392/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0392/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0006/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0006/2009),

| 1. | kiidab lepingu pikendamise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu pikendamise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/150

---

EÜ ja Venemaa vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamine *

P6_TA(2009)0033

Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamist käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

(2010/C 67 E/22)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0728); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0728);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0456/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0456/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0005/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0005/2009),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Venemaa Föderatsiooni ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 4. veebruari 2009

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/151

---

Karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele ***I

P6_TA(2009)0043

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

(2010/C 67 E/23)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Ettepanekut muudeti 4. veebruaril 2009. aastal (1) ja kiideti muudetud kujul heaks 19. veebruaril 2009. aastal (2).

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 51 lõike 2 teisele lõigule koostoimes artikli 168 lõikega 2 vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A6-0026/2009).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0069.

---

P6_TC1-COD(2007)0094

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/52/EÜ) lõplikule kujule.)

---

Neljapäev, 5. veebruari 2009.

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/152

---

Põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmed siseturul ja kolmandates riikides *

P6_TA(2009)0046

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3/2008 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

(2010/C 67 E/24)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0431); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0431);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0313/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0313/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0004/2009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0004/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.

1.   Kui artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt siseturul rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 1 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi
  , olles hinnanud oma vajadust kõnealuse programmi järele ja selle soovitavust ning konsulteerinud asjaomase sektori kutseühingute ja -organisatsioonidega,
  ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.

2.   Kui artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt kolmandates riikides rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 2 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.

2.   Kui artikli 2 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ühe või mitme teavitamismeetme kohta ei esitata artikli 6 lõike 1 kohaselt kolmandates riikides rakendatavaid programme, koostab huvitatud liikmesriik artikli 5 lõikes 2 osutatud suuniste põhjal programmi ja spetsifikaadi
  , olles hinnanud oma vajadust kõnealuse programmi järele ja selle soovitavust ning konsulteerinud asjaomase sektori kutseühingute ja -organisatsioonidega,
  ning valib avaliku pakkumismenetluse teel rakendusorgani programmi jaoks, mille rahastamises ta kohustub osalema.

Rakendusorgan, mille asjaomane liikmesriik lõpuks valib, võib olla rahvusvaheline organisatsioon, eelkõige juhul, kui programm on seotud oliiviõli ja lauaoliivide sektori müügiedendusmeetmetega kolmandates riikides.

Rakendusorgan, mille asjaomane liikmesriik lõpuks valib, võib olla rahvusvaheline organisatsioon, eelkõige juhul, kui programm on seotud oliiviõli ja lauaoliivide
  või kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega veinide
  sektori müügiedendusmeetmetega kolmandates riikides.

| c) | hinnangut programmi hinna ja kvaliteedi suhte kohta; |
| --- | --- |

c)

hinnangut programmi hinna ja kvaliteedi suhte kohta;

| c) | hinnangut programmi
  kulutõhususe
  kohta; |
| --- | --- |

c)

hinnangut programmi
  kulutõhususe
  kohta;

Artikkel 1 a

Määruse (EÜ) nr 3/2008 artikli 13 lõike 2 esimene ja teine lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„2.   Ühenduse rahaline osalus artiklites 8 ja 9 osutatud valitud programmides ei ületa

  60 %

  programmide tegelikust maksumusest. Toetus kahe- või kolmeaastastele teavitamis- ja müügiedendusprogrammidele ei tohi ühelgi rakendusaastal nimetatud ülemmäära ületada.

Esimeses lõigus osutatud määr on

  70

  % juhul, kui puu- ja köögivilja tarbimise edendamine on suunatud üksnes ühenduse haridusasutustes viibivatele lastele.”

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 67/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 67/155

---

Sööda turuleviimine ja kasutamine ***I

P6_TA(2009)0050

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus sööda turuleviimise ja kasutamise kohta (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

(2010/C 67 E/25)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0124); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0124);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0128/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0128/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0407/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0407/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | võtab teadmiseks lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2008)0050

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1831/2003 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 79/373/EMÜ, 80/511/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ ning otsus 2004/217/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr .../2009) lõplikule kujule.)

---

LISA

Komisjoni avaldused järgmistel teemadel:

1.   IV lisa läbivaatamine

„IV lisa (söödatoorainete ja segajõusööda etiketil märgitud koostisosade kõikumiste kohta) kohandamiseks teaduse ja tehnika arengule vastavalt määruse artiklis 11 sätestatule kavatseb komisjon ja selle talitused asuda eespool nimetatud IV lisa läbi vaatama. Sellega seoses võtab komisjon arvesse ka teatavaid söödatooraineid, mille niiskusesisaldus on suurem kui 50 %.”

2.   Söödalisandite märgistamine

2.

Söödalisandite märgistamine

„Komisjon uurib, kas sööda märgistamise kaudu teostatava teavitamise põhimõtteid saaks kohaldada ka söödalisandite ja eelsegude suhtes, mis on lubatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 (loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta) alusel.”

3.   Põhjenduses 21, artiklis 5 ja artiklis 17 mainitud „mis tahes kiireloomulisuse, mis on seotud inimeste ja loomade tervisega või keskkonnaga” tõlgendamine

3.

Põhjenduses 21, artiklis 5 ja artiklis 17 mainitud „mis tahes kiireloomulisuse, mis on seotud inimeste ja loomade tervisega või keskkonnaga” tõlgendamine

„Komisjon mõistab, et” mis tahes kiireloomulisus, mis on seotud inimeste ja loomade tervisega või keskkonnaga „võib hõlmata kiireloomulisusi, mis tulenevad muu hulgas ettevaatamatusest, tahtlikust pettusest ja kuritegudest.”

---