# Úradný vestník C 117/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.117.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 117 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 536. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.117.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 117

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 536. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2010/C 117/01 | Spoločná správa Rady a Komisie na rok 2010 o pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 | 1 |
| | Európska komisia |
| 2010/C 117/02 | Výmenný kurz eura | 8 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2010/C 117/03 | Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 | 9 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2010/C 117/01

Spoločná správa Rady a Komisie na rok 2010 o pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010

1

Európska komisia

2010/C 117/02

Výmenný kurz eura

8

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2010/C 117/03

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

9

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 117/04 | Štátna pomoc – Slovenská republika – Štátna pomoc C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Verejná pôžička poskytnutá Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 117/04

Štátna pomoc – Slovenská republika – Štátna pomoc C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Verejná pôžička poskytnutá Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 117/1

---

Spoločná správa Rady a Komisie na rok 2010 o pokroku, pokiaľ ide o vykonávanie pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ (1)

2010/C 117/01

1.   ÚVOD

Vzdelávanie a odborná príprava sú hlavnými témami lisabonského programu pre rast a zamestnanosť a kľúčovým prvkom pre jeho ďalšie pokračovanie s perspektívou do roku 2020. Vytvorenie dobre fungujúceho vedomostného trojuholníka zahŕňajúceho vzdelávanie, výskum a inováciu a podpora všetkých občanov pri zvyšovaní kvalifikácie sú rozhodujúce pre rast a zamestnanosť, ako aj pre spravodlivosť a sociálne začlenenie. Tieto dlhodobé výzvy sa v dôsledku hospodárskeho poklesu dostávajú ešte viac do centra pozornosti. Verejné a súkromné rozpočty sú pod silným tlakom, existujúce pracovné miesta zanikajú a nové si často vyžadujú odlišnú a vyššiu úroveň zručností. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy by sa preto mali viac otvoriť a prispôsobiť potrebám občanov, ako aj potrebám trhu práce a spoločnosti ako celku.

Politická spolupráca na európskej úrovni v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy poskytuje od roku 2002 (2) cennú podporu pri reformách vzdelávacích systémov v jednotlivých krajinách a prispieva k mobilite študentov a vyučujúcich v celej Európe. Na základe tohto prístupu a pri plnom rešpektovaní zodpovednosti členských štátov za ich vzdelávacie systémy Rada v máji 2009 schválila strategický rámec európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (ET 2020) (3).

Táto štvrtá spoločná správa je zameraná na pokrok dosiahnutý pri uskutočňovaní stanovených cieľov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy v období rokov 2007 – 2009. Je založená na podrobnom hodnotení vnútroštátnych správ a výsledkov dosiahnutých vzhľadom na súbor ukazovateľov a referenčných úrovní európskej priemernej výkonnosti (referenčné hodnoty) (4). Hlavná pozornosť sa venuje vykonávaniu odporúčania o kľúčových kompetenciách z roku 2006 (5). Správa takisto poskytuje prehľad o vývoji vnútroštátnych stratégií celoživotného vzdelávania a reforiem uskutočnených s cieľom zatraktívniť odborné vzdelávanie a prípravu (ďalej len „OVP“) a prispôsobiť ich potrebám trhu práce a zmodernizovať vysokoškolské vzdelávanie.

V správe sa ďalej venuje pozornosť novým výzvam, a to najmä tým, ktoré súvisia s iniciatívou Nové zručnosti pre nové pracovné miesta (6). Napriek tomu, že členské štáty sa vo svojich správach výslovne nezaoberali tým, ako by vzdelávanie a odborná príprava mali reagovať na hospodársky pokles, otázky, ktorými sa zaoberali – najmä pokrok pri uplatňovaní prístupu založeného na kompetenciách a modernizácia OVP a vysokoškolského vzdelávania – sú kľúčom k úspešnému prekonaniu krízy v Európe.

Najnovšie trendy a výzvy sú tieto:

| 1. | Kvalita vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ sa vo všeobecnosti zvyšuje. Väčšina referenčných hodnôt stanovených na rok 2010 sa však nedosiahne včas, pričom v prípade rozhodujúcej referenčnej hodnoty týkajúcej sa gramotnosti sa výsledky v skutočnosti zhoršujú. Dosiahnutie týchto referenčných hodnôt si bude vyžadovať účinnejšie vnútroštátne iniciatívy. Hospodársky pokles spolu s demografickými výzvami zdôrazňujú naliehavosť uskutočnenia reforiem, pričom je naďalej potrebné investovať do systémov vzdelávania a odbornej prípravy, aby sa vyriešili základné hospodárske a sociálne výzvy. |
| --- | --- |

1.

Kvalita vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ sa vo všeobecnosti zvyšuje. Väčšina referenčných hodnôt stanovených na rok 2010 sa však nedosiahne včas, pričom v prípade rozhodujúcej referenčnej hodnoty týkajúcej sa gramotnosti sa výsledky v skutočnosti zhoršujú. Dosiahnutie týchto referenčných hodnôt si bude vyžadovať účinnejšie vnútroštátne iniciatívy. Hospodársky pokles spolu s demografickými výzvami zdôrazňujú naliehavosť uskutočnenia reforiem, pričom je naďalej potrebné investovať do systémov vzdelávania a odbornej prípravy, aby sa vyriešili základné hospodárske a sociálne výzvy.

| 2. | Mnoho krajín zavádza reformy, ktoré jednoznačne používajú rámec kľúčových kompetencií ako referenčný nástroj. Veľký pokrok sa dosiahol v prispôsobovaní učebných plánov. Stále je však potrebné pokračovať v úsilí zameranom na podporu rozvoja kompetencií učiteľov, aktualizáciu metód hodnotenia a zavádzanie nových spôsobov organizácie učenia v inovačnom školskom prostredí. Jednou z hlavných výziev je zabezpečiť, aby inovačné metódy boli prínosom pre všetkých študentov vrátane znevýhodnených študentov a účastníkov OVP a vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

2.

Mnoho krajín zavádza reformy, ktoré jednoznačne používajú rámec kľúčových kompetencií ako referenčný nástroj. Veľký pokrok sa dosiahol v prispôsobovaní učebných plánov. Stále je však potrebné pokračovať v úsilí zameranom na podporu rozvoja kompetencií učiteľov, aktualizáciu metód hodnotenia a zavádzanie nových spôsobov organizácie učenia v inovačnom školskom prostredí. Jednou z hlavných výziev je zabezpečiť, aby inovačné metódy boli prínosom pre všetkých študentov vrátane znevýhodnených študentov a účastníkov OVP a vzdelávania dospelých.

| 3. | Výzvou naďalej zostáva zavádzanie celoživotného vzdelávania prostredníctvom formálneho, neformálneho a informálneho učenia, ako aj zvyšovanie mobility. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy vrátane univerzít by sa preto mali viac otvoriť a prispôsobiť potrebám trhu práce a spoločnosti ako celku. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vytváraniu partnerstiev medzi oblasťou vzdelávania a odbornej prípravy a oblasťou práce. |
| --- | --- |

3.

Výzvou naďalej zostáva zavádzanie celoživotného vzdelávania prostredníctvom formálneho, neformálneho a informálneho učenia, ako aj zvyšovanie mobility. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy vrátane univerzít by sa preto mali viac otvoriť a prispôsobiť potrebám trhu práce a spoločnosti ako celku. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vytváraniu partnerstiev medzi oblasťou vzdelávania a odbornej prípravy a oblasťou práce.

2.   KĽÚČOVÉ KOMPETENCIE

Európsky rámec kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (7) určuje a vymedzuje 8 kľúčových kompetencií potrebných na osobné naplnenie, aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a schopnosť zamestnať sa v znalostnej spoločnosti:

| 1. | komunikácia v materinskom jazyku; |
| --- | --- |

1.

komunikácia v materinskom jazyku;

| 2. | komunikácia v cudzích jazykoch; |
| --- | --- |

2.

komunikácia v cudzích jazykoch;

| 3. | matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky; |
| --- | --- |

3.

matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky;

| 4. | digitálna kompetencia; |
| --- | --- |

4.

digitálna kompetencia;

| 5. | naučiť sa učiť; |
| --- | --- |

5.

naučiť sa učiť;

| 6. | spoločenské a občianske kompetencie; |
| --- | --- |

6.

spoločenské a občianske kompetencie;

| 7. | zmysel pre iniciatívnosť a podnikavosť; |
| --- | --- |

7.

zmysel pre iniciatívnosť a podnikavosť;

| 8. | kultúrne povedomie a vyjadrovanie. |
| --- | --- |

8.

kultúrne povedomie a vyjadrovanie.

Počiatočné vzdelávanie a odborná príprava by mali podporovať rozvoj týchto kľúčových kompetencií do takej miery, aby všetkých mladých ľudí vrátane znevýhodnených osôb pripravili na ďalšie vzdelávanie a pracovný život. Vzdelávanie a odborná príprava dospelých by mala všetkým dospelým poskytnúť skutočné príležitosti na rozvoj ich kľúčových kompetencií a na ich obnovu počas celého života.

2.1.   Pokrok pri reformách učebných plánov

V EÚ existuje jasný trend smerujúci k vyučovaniu a učeniu sa založenému na kompetenciách a k prístupu založenému na výsledkoch vzdelávania. Európsky rámec kľúčových kompetencií k tomuto trendu významne prispieva. V niektorých krajinách zohrával kľúčovú úlohu pri reforme politiky.

Významný pokrok sa dosiahol najmä v súvislosti s učebnými plánmi. K tradičným vyučovacím predmetom, ako napríklad materinský jazyk, cudzie jazyky alebo matematika a prírodné vedy, sa pristupuje výraznejším interdisciplinárnym spôsobom, pričom sa kladie väčší dôraz na rozvoj zručností a pozitívnych postojov a na praktické využitie v reálnom živote. V učebných plánoch sa kladie väčší a jednoznačnejší dôraz na prierezové kľúčové kompetencie. Vychádzajúc z nízkeho hodnotenia v prípade mnohých členských štátov v rámci prieskumu PISA z roku 2006, niektoré krajiny vypracovali stratégie alebo akčné plány na zvýšenie úrovní základných zručností, najmä v čítaní, matematike a prírodných vedách.

2.2.   Potreba ďalšieho rozvoja organizácie vzdelávania na školách

Napriek tomu, že vo všeobecnosti prebiehajú zmeny v učebných plánoch, samo osebe to nestačí. Prístup založený na kompetenciách predpokladá zručnosti a postoje, ktoré umožnia náležité uplatnenie znalostí, a rozvoj pozitívnych postojov k ďalšiemu vzdelávaniu, kritickému mysleniu a tvorivosti. Takýto prístup je skutočnou výzvou pre organizáciu vzdelávania a závisí v rozhodujúcej miere od schopností učiteľov a vedenia škôl. Vyžaduje si, aby školy v rámci svojho základného poslania prijali jednoznačnejšiu zodpovednosť za prípravu žiakov na ďalšie vzdelávanie.

2.2.1.   Praktické využívanie prierezových kľúčových kompetencií

Ako súčasť digitálnej kompetencie sa veľký počet činností zameriava na vybavenie škôl novými technológiami a zabezpečenie základných zručností v oblasti informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“). Mladí ľudia sa však stále častejšie učia pracovať s IKT neformálnou cestou a takým aspektom, ako je kritické myslenie pri používaní nových technológií a médií, informovanosť o rizikách, etické a právne súvislosti sa venuje málo pozornosti. Vzhľadom na to, že IKT sa čoraz viac stáva súčasťou života ľudí, mala by sa týmto otázkam venovať osobitná pozornosť pri vyučovaní a učení sa. Je potrebné lepšie využívať potenciál nových technológií na posilňovanie inovácie a tvorivosti, na vytváranie nových partnerstiev a prispôsobovanie potrieb vzdelávania jednotlivcom.

Kompetencie naučiť sa učiť sú takisto súčasťou mnohých učebných plánov, ale školy a učitelia potrebujú väčšiu podporu na ich systematické zavádzanie do procesu vzdelávania a učenia sa a na presadzovanie kultúry vzdelávania v škole ako celku. Inovačné metódy, ako napríklad individuálne učebné plány a učenie sa pomocou objavovania, môžu byť vhodné najmä pre osoby, ktorých predchádzajúce skúsenosti so školou boli poznačené neúspechom alebo boli negatívne.

Podobne v snahe rozvíjať spoločenské a občianske kompetencie, zmysel pre iniciatívnosť a podnikavosť a kultúrne povedomie je potrebné ísť nad rámec znalostného prvku. Študenti potrebujú viac príležitostí, aby sa mohli chopiť iniciatívy a mohli sa učiť v školách, ktoré sú otvorené svetu práce, dobrovoľníckym činnostiam, športu a kultúre. Tieto kompetencie sú zásadné pre rozvoj inovačných kapacít a poskytnutie možných spôsobov integrácie študentov z migračného a/alebo znevýhodneného prostredia. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa školy otvorili podporným činnostiam organizovaným v spolupráci so zamestnávateľmi, mládežníckymi skupinami, kultúrnymi subjektmi a občianskou spoločnosťou.

Stále rastie počet príkladov činností, ktorými sa podporuje podnikavosť prostredníctvom partnerstiev s podnikmi alebo rozvíjaním študentských minipodnikov. Zo skúseností vyplýva, že tieto činnosti je potrebné dopĺňať opatreniami zameranými na posilnenie iniciatívnosti, tvorivosti a inovácie v školách.

2.2.2.   Vzdelávanie učiteľov a vedenia škôl

Kvalita vyučovania a kvalita vedenia školy sú najdôležitejšími faktormi v rámci školy, od ktorých závisia výsledky študentov.

Podľa existujúcich ukazovateľov sa učitelia v niektorých krajinách v rámci počiatočného vzdelávania učiteľov pripravujú na využívanie prístupu založeného na kľúčových kompetenciách. Väčšina aktívnych učiteľov už však svoje vzdelávanie ukončila. Vnútroštátne správy a výmeny poznatkov v rámci tejto politiky poukazujú na nedostatok systematického úsilia zameraného na primeranú obnovu ich kompetencií.

Podľa prieskumu TALIS (8) učitelia dostávajú málo podnetov na zlepšenie svojich vyučovacích schopností a najbežnejšie typy činností zameraných na profesijný rozvoj, ku ktorým majú prístup, nie sú práve najúčinnejšie. Väčšina učiteľov by uvítala ďalší profesijný rozvoj (najmä pokiaľ ide o osobitné potreby vzdelávania, zručnosti v oblasti IKT a správanie študentov).

Profesijný rozvoj vedenia škôl je nevyhnutný, pretože vedenie je zodpovedné za vytváranie prostredia, v ktorom žiaci a učitelia využívajú prínos škôl ako vzdelávacích spoločenstiev. Odborná príprava počas zamestnania je však pre vedenie škôl povinná len v niektorých krajinách.

2.2.3.   Rozvoj metód hodnotenia a posudzovania

Existuje stále viac dôkazov o tom, že hodnotenie prispieva k efektívnemu učeniu a zvyšuje motiváciu.

V súčasnosti sa na hodnotenie nadobúdania kľúčových kompetencií na porovnateľnom základe vo väčšine krajín používajú minimálne štandardy a centralizované metódy hodnotenia, minimálne v rámci všeobecného vzdelávania.

Avšak metódy hodnotenia, ktoré sa v súčasnosti najčastejšie uplatňujú, kladú silný dôraz na vedomosti a pamäťové schopnosti a v dostatočnej miere nezachytávajú najpodstatnejší rozmer kľúčových kompetencií, ktorý tvoria zručnosti a postoje. Aj hodnotenie prierezových kľúčových kompetencií a hodnotenie v súvislosti s interdisciplinárnou činnosťou sa zdá byť mimoriadne náročným. Mali by sa podrobnejšie preskúmať skúsenosti krajín, ktoré používajú doplnkové metodiky, ako napríklad vzájomné hodnotenie, portfóliá, individuálne učebné plány a/alebo plány hodnotenia škôl a hodnotenie na základe projektu, a z týchto metodík by sa malo vychádzať.

2.3.   Potreba viacerých opatrení na podporu gramotnosti a znevýhodnených žiakov

Dobrá úroveň gramotnosti je základným predpokladom pre nadobúdanie kľúčových kompetencií a pre celoživotné vzdelávanie, a preto sa musí rozvíjať už od útleho veku. Najväčšou pretrvávajúcou príčinou obáv sú preto zhoršujúce sa výsledky, pokiaľ ide o schopnosť čítať, v porovnaní s referenčnou hodnotou EÚ na rok 2010. Nedostatočná úroveň gramotnosti, najmä medzi chlapcami a prisťahovalcami, výrazne zhoršuje ich vyhliadky na získanie práce a dosiahnutie dobrej životnej úrovne. Napriek tomu, že väčšina krajín zaviedla opatrenia na podporu gramotnosti, je zrejmé, že sú potrebné účinnejšie opatrenia na vnútroštátnej úrovni.

Napriek tomu, že referenčná hodnota EÚ na rok 2010 predstavuje zníženie počtu 15-ročných žiakov, ktorí majú problémy s čítaním o 20 %, sa v skutočnosti tento podiel zvýšil z 21,3 % v roku 2000 na 24,1 % v roku 2006 (9). Výsledky žiakov z prisťahovaleckých rodín v čítaní, matematike a prírodných vedách sú v porovnaní s domácimi žiakmi horšie (podľa údajov PISA).

Jednoznačným trendom vo vzdelávaní znevýhodnených žiakov je využívanie individuálnejšieho prístupu. Tento prístup je často sprevádzaný opatreniami zameranými na podporu žiakov, ktorí majú problémy s gramotnosťou (vrátane prisťahovalcov), a žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami alebo žiakov, u ktorých existuje riziko predčasného ukončenia vzdelávania. Z vnútroštátnych správ však vyplýva, že pokrok v tejto oblasti je pomalý a boj proti znevýhodneniu zostáva naďalej veľkou výzvou. Existuje jasný rozdiel medzi krajinami, ktoré u žiakov s osobitnými potrebami uplatňujú inkluzívne vyučovanie, a krajinami, ktoré sa v tomto smere prikláňajú k oddelenému vyučovaniu: podiel žiakov s osobitnými potrebami, ktorí sa učia v oddelených zariadeniach, predstavuje v porovnaní s celkovým počtom žiakov v povinnej školskej dochádzke 0,01 % až 5,1 % (priemer v EÚ: 2.1 %).

Väčšina krajín volí stratégiu založenú na programoch zameraných na včasné nadobúdanie základných zručností, najmä schopnosti čítať, písať a počítať. V niektorých prípadoch sa tieto programy dopĺňajú systematickým včasným zisťovaním problémov v učení a následnou podporou, aby sa zabránilo zaostávaniu žiakov v učení, alebo programami zameranými na zvýšenie záujmu v oblastiach, ako sú napríklad cudzie jazyky, matematika alebo prírodné vedy.

Napriek tomu, že osobitné opatrenia na riešenie potrieb znevýhodnených skupín sú bežné, niektoré krajiny vytvorili pre žiakov bez osobitných potrieb, ako aj pre osobitné skupiny, všeobecné právne rámce vrátane právnych predpisov na ochranu práv.

2.4.   Potreba posilnenia kľúčových kompetencií v OVP a vo vzdelávaní dospelých

OVP sa tradične zameriava viac na kompetencie ako na všeobecné vzdelávanie. Napriek tomu sa systémy OVP väčšiny krajín zaoberajú úplnou škálou kľúčových kompetencií, ktoré sú vymedzené v európskom rámci, menej systematicky ako systémy všeobecného vzdelávania. Väčšia pozornosť by sa mala venovať predovšetkým komunikácii v cudzích jazykoch a celej škále prierezových kľúčových kompetencií, ktoré sú čoraz dôležitejšie vzhľadom na neustále sa rozvíjajúci trh práce a potreby spoločnosti. Táto výzva sa týka učebných plánov, metód vyučovania a učenia sa, ako aj vzdelávania učiteľov a školiteľov v OVP.

Väčšina krajín zdôrazňuje význam účinného systému vzdelávania dospelých. Cieľom je vybaviť dospelých lepšími zručnosťami na trhu práce, zabezpečiť ich integráciu do spoločnosti a pripraviť ich na aktívne starnutie.

Určitý pokrok sa dosiahol pri zvyšovaní účasti dospelých na odbornej príprave a vzdelávaní, ktorý však stále nie je postačujúci na dosiahnutie referenčnej hodnoty 12,5 % stanovenej na rok 2010. Podiel Európanov vo veku 25 až 64 rokov, ktorí sa v roku 2008 počas štyroch týždňov, ktoré predchádzali prieskumu, zúčastnili na vzdelávaní dospelých, predstavoval 9,5 %, pričom dospelí s vysokou kvalifikáciou sa na vzdelávaní zúčastňujú päťkrát častejšie ako tí s nízkou kvalifikáciou.

Vzdelanie, ktoré dosiahlo 77 miliónov Európanov vo veku 25 až 64 rokov (takmer 30 %) je ešte stále nanajvýš nižšie stredoškolské vzdelanie.

Opatrenia na podporu kľúčových kompetencií u dospelých zahŕňajú nové a zrevidované právne predpisy, lepšie mechanizmy na vykonávanie a riadenie, ako aj osobitné opatrenia na financovanie. V súlade s akčným plánom v oblasti vzdelávania dospelých (10) sa osobitná pozornosť venuje gramotnosti, jazykom a digitálnej kompetencii, najmä medzi dospelými s nízkou kvalifikáciou a/alebo nezamestnanými dospelými a prisťahovalcami. Programy, ktoré ponúkajú „druhú šancu“ na získanie stredoškolského vzdelania, sú bežne dostupné. Čítanie, písanie a počítanie sú v niektorých prípadoch takisto súčasťou odborne zameraných kurzov. Kľúčom k úspechu je kombinácia takýchto opatrení s poradenstvom a uznávanie formálneho, ako aj neformálneho a informálneho učenia.

Pre vzdelávanie dospelých je však takisto dôležité, aby ponúkalo rozvíjanie celej škály kľúčových kompetencií a aby sa nesústreďovalo iba na jednotlivé kompetencie, ako napríklad gramotnosť alebo osobitné odborné zručnosti. Malo by byť dostupné dospelým so všetkými úrovňami kvalifikácie vrátane dospelých s nízkou kvalifikáciou, s osobitnými vzdelávacími potrebami a starších osôb. Je potrebné náležite obnovovať kompetencie pracovníkov v oblasti vzdelávania dospelých.

3.   STRATÉGIE A NÁSTROJE CELOŽIVOTNÉHO VZDELÁVANIA

3.1.   Celoživotné vzdelávanie ako zaužívaná koncepcia

Všetky krajiny EÚ uznávajú celoživotné vzdelávanie „od kolísky až po hrob“ ako kľúčový faktor rastu, zamestnanosti a sociálneho začlenenia. Významnú úlohu v tejto súvislosti zohráva účasť osôb vo veku od 4 do 64 rokoch na vzdelávaní a odbornej príprave, ktorá sa takmer vo všetkých krajinách EÚ zvyšuje (11).

Väčšina krajín prijala explicitné stratégie celoživotného vzdelávania. Osobitné úsilie sa venuje tvorbe nástrojov na podporu pružných prechodov medzi vzdelávaním v rôznych častiach systémov vzdelávania a odbornej prípravy.

Uplatňovanie európskeho kvalifikačného rámca (ďalej len „EQF“) sa dostáva do rozhodujúcej fázy. Väčšina krajín dosahuje významný pokrok pri rozvoji vnútroštátnych kvalifikačných rámcov, ktoré zahŕňajú všetky úrovne a druhy vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj pri ich harmonizácii s EQR predpokladanej do roku 2010. Tento pokrok je spojený s intenzívnejším využívaním výsledkov vzdelávania pri vymedzovaní a opise kvalifikácií a s častejším uznávaním neformálneho a informálneho učenia.

Takisto boli prijaté opatrenia na ďalší rozvoj systémov celoživotného poradenstva, najmä pre dospelých. Rozličné systémy poradenstva si však stále vyžadujú lepšiu koordináciu, aj pokiaľ ide o poskytovanie pomoci mladým ľuďom pri dokončovaní ich vzdelávania a odbornej prípravy a pri ich prechode na trh práce.

3.2.   Vykonávanie naďalej zostáva výzvou

Vykonávanie a ďalší rozvoj stratégií celoživotného vzdelávania zostáva kritickou výzvou. Stratégie sú koherentné a komplexné iba v niektorých prípadoch a niektoré sa stále sústreďujú na konkrétne odvetvia alebo cieľové skupiny a nie na celý životný cyklus. Aby boli stratégie účinné, musia pokrývať dostatočne dlhé obdobia a poskytovať príležitosti pre všetky vekové úrovne, pričom je potrebné ich revidovať a ďalej rozvíjať. S cieľom posilniť relevantnosť a dosah stratégií a s cieľom motivovať jednotlivcov k účasti na vzdelávaní je potrebné väčšie zapojenie zúčastnených strán a lepšia spolupráca so sektormi politík mimo vzdelávania a odbornej prípravy. Kľúčovým problémom v súčasnej hospodárskej kríze je nedostatok vhodných mechanizmov na strategické využívanie obmedzených zdrojov, ako aj na zohľadňovanie nových a vznikajúcich kvalifikačných požiadaviek.

4.   ODBORNÉ VZDELÁVANIE A PRÍPRAVA

4.1.   Pozornosť venovaná príťažlivosti a kvalite

Pozornosť sa venuje hlavnému cieľu kodanského procesu – zvýšiť príťažlivosť a kvalitu systémov OVP, najmä prostredníctvom uplatňovania systémov zabezpečenia kvality v súlade s nedávno prijatým európskym referenčným rámcom zabezpečenia kvality OVP (12). Tento cieľ je prioritou pre väčšinu krajín EÚ. Osobitný dôraz sa kladie na profesionalizáciu učiteľov a školiteľov v OVP. Krajiny čoraz častejšie pristupujú k modularizácii s cieľom zabezpečiť väčšiu pružnosť OVP a jej väčšiu prispôsobivosť potrebám študentov a podnikov.

4.2.   OVP musí viac zodpovedať potrebám

Ako sa uvádza v iniciatíve Nové zručnosti pre nové pracovné miesta, hlavné výzvy pretrvávajú. Pokiaľ systémy OVP nebudú schopné rýchlejšie a pružnejšie reagovať na očakávaný nárast potrieb súvisiacich s kvalifikáciou a zručnosťami, nesúlad medzi kvalifikačnými úrovňami a požiadavkami na pracovné miesta sa do roku 2020 bude pravdepodobne zvyšovať.

S cieľom zlepšiť schopnosť OVP prispôsobiť sa potrebám trhu práce sa odborná príprava na školách čoraz častejšie dopĺňa odbornou prípravou na pracovisku. Niekoľko krajín, ktoré nemajú dlhodobú tradíciu v týchto oblastiach, vytvára nové systémy učňovského vzdelávania a rozvíja spoluprácu so sociálnymi partnermi zameranú na plánovanie a modernizáciu zabezpečovania OVP. Ak sa však systémy OVP majú prispôsobiť vývoju potrieb trhu práce, je potrebné vytvárať ešte užšie väzby s podnikateľským prostredím a ďalej rozvíjať vzdelávanie na pracovisku. Takisto je potrebné zvýšiť úsilie na rozvoj účinných nástrojov, ktoré umožnia predvídať vývoj potrieb v súvislosti so zručnosťami.

Napriek tomu, že novým cestám prechodu z OVP na vysokoškolské vzdelávanie sa venuje rastúca pozornosť, je potrebný rýchlejší pokrok. Študenti v OVP potrebujú ešte príťažlivejšie perspektívy, pokiaľ ide o kvalifikáciu, a príležitosti na mobilitu a lepšiu podporu prostredníctvom poradenstva a vyučovania jazykov.

5.   MODERNIZÁCIA VYSOKOŠKOLSKÉHO VZDELÁVANIA

5.1.   Určitý pokrok v zlepšovaní prístupu k vzdelávaniu a v diverzifikácii financovania

Neustále sa zvyšuje politické povedomie o tom, že dostupnosť vysokoškolského štúdia pre netradičných študentov má pre úspešné presadzovanie celoživotného vzdelávania rozhodujúci význam. Väčšina krajín prijala opatrenia na zvýšenie účasti študentov s nižším sociálno-ekonomickým postavením, vrátane finančných stimulov.

Podiel dospelej populácie v Európe (vo veku 25 až 64 rokov) s vysokoškolským vzdelaním (t. j. terciárna úroveň) predstavuje 24 %, čo je ďaleko za USA a Japonskom, kde tento podiel predstavuje 40 %.

Diverzifikácia zdrojov príjmov vo vysokoškolských inštitúciách sa zväčšuje, pričom dominujúcim zdrojom sú poplatky za štúdium. Zmluvy založené na výsledkoch a súťaživosť medzi vysokoškolskými inštitúciami, aj pokiaľ ide o verejné financovanie, sú takisto stále častejším javom.

5.2.   Investície a spôsob poskytovania celoživotného vzdelávania zostávajú výzvami

Zvýšenie prísunu investícií z verejných aj súkromných zdrojov predstavuje problém najmä v období hospodárskej krízy. Iniciatívy niektorých krajín EÚ zamerané na zvyšovanie a koncentráciu investícií do vysokoškolského vzdelávania sú vítané, je však potrebné podporovať väčšiu diverzifikáciu, ktorá zabezpečí prísun financií z ďalších zdrojov. Investície by sa okrem toho mali prostredníctvom posilnenia mechanizmov na zabezpečenie kvality stať efektívnejšími a mali by sa podporovať posilnenou spoluprácou, ako sa uvádza v strategickom rámci „ET 2020“.

Najväčšiu prekážku pri posilňovaní úlohy vysokoškolského vzdelávania v nepretržitom profesijnom a osobnom rozvoji ľudí zapojených do pracovného procesu naďalej predstavuje nedostatočná štrukturálna a kultúrna pružnosť. Vysokoškolským inštitúciám by sa mala poskytovať podpora pri vytváraní pružnejších študijných plánov a modalít dochádzky a pri rozširovaní uznávania už dosiahnutého vzdelania. Vysokoškolské vzdelávanie by sa malo jednoznačne začleniť do rozvoja všeobecných vnútroštátnych kvalifikačných rámcov.

Je nevyhnutné posilniť nezávislosť univerzít a zlepšiť riadenie a hospodárenie inštitúcií, aby sa stali prístupnými pre všetkých študentov, najmä pre tých netradičných, a aby mohli diverzifikovať svoje príjmy. Partnerstvá medzi univerzitami a podnikmi (13) môžu vytvoriť vhodné podmienky na dosiahnutie vyššieho podielu súkromného financovania zo strany podnikov a – v súlade s iniciatívou Nové zručnosti pre nové pracovné miesta – pomôcť univerzitám pri rozvoji študijných plánov a kvalifikácií, ktoré budú lepšie zodpovedať kompetenciám potrebným pre trh práce a pre študentov (14).

6.   CESTA VPRED

6.1.   Podpora spolupráce na úrovni EÚ – uplatňovanie nového strategického rámca

V tejto spoločnej správe na rok 2010 sa zaznamenáva pokrok dosiahnutý v mnohých dôležitých oblastiach a poukazuje sa v nej na to, ako európska spolupráca prispela k vnútroštátnym reformám (15). Vymedzujú sa v nej i najdôležitejšie výzvy, ktoré súvisia najmä s plným uplatňovaním rámca kľúčových kompetencií a so zvyšovaním otvorenosti a prispôsobivosti vzdelávania a odbornej prípravy aktuálnym potrebám, a ktoré si vyžadujú ďalšie politické opatrenia na európskej aj vnútroštátnej úrovni.

V strategickom rámci ET 2020 sa stanovujú spôsoby riešenia týchto výziev. Následné opatrenia by mali byť súčasťou prioritných pracovných oblastí osobitne plánovaných pre prvý pracovný cyklus ET 2020 v rokoch 2009 – 2011 a mali by byť prepojené s vykonávaním iniciatívy Nové zručnosti pre nové pracovné miesta a stratégiou EÚ pre mládež (16).

6.2.   Kľúčové kompetencie pre všetkých prostredníctvom celoživotného vzdelávania

Mnoho krajín uskutočňuje reformy učebných plánov práve na základe rámca kľúčových kompetencií, najmä v školskom sektore. Aby však mal každý občan prístup k vysokokvalitnému celoživotnému vzdelávaniu, inovačné prístupy k vyučovaniu a učeniu sa musia rozvíjať a uplatňovať na širšom základe.

| — | Je nevyhnutné, aby sa nadobúdanie kľúčových kompetencií intenzívnejšie podporovalo u osôb, ktorým hrozia študijné neúspechy a sociálne vylúčenie. Je potrebné naďalej všeobecnejšie usmerňovať úsilie zamerané na získavanie dodatočných financií pre znevýhodnených študentov, na podporu študentov s osobitnými vzdelávacími potrebami, ktorí sú zaradení do inkluzívnych zariadení, alebo na cielené opatrenia proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Hlavnou príčinou znepokojenia je rastúci počet osôb s nízkou úrovňou gramotnosti týkajúcej sa čítania. V tejto oblasti je potrebné zaviesť komplexné opatrenia na vnútroštátnej aj európskej úrovni, ktoré budú zahŕňať všetky úrovne vzdelávania od predškolského vzdelávania cez OVP po vzdelávanie dospelých. |
| --- | --- |

—

Je nevyhnutné, aby sa nadobúdanie kľúčových kompetencií intenzívnejšie podporovalo u osôb, ktorým hrozia študijné neúspechy a sociálne vylúčenie. Je potrebné naďalej všeobecnejšie usmerňovať úsilie zamerané na získavanie dodatočných financií pre znevýhodnených študentov, na podporu študentov s osobitnými vzdelávacími potrebami, ktorí sú zaradení do inkluzívnych zariadení, alebo na cielené opatrenia proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Hlavnou príčinou znepokojenia je rastúci počet osôb s nízkou úrovňou gramotnosti týkajúcej sa čítania. V tejto oblasti je potrebné zaviesť komplexné opatrenia na vnútroštátnej aj európskej úrovni, ktoré budú zahŕňať všetky úrovne vzdelávania od predškolského vzdelávania cez OVP po vzdelávanie dospelých.

| — | Takisto sú potrebné ďalšie opatrenia na rozvoj metód vyučovania a hodnotenia v súlade s prístupom založeným na kompetenciách. S cieľom riešiť tieto otázky členské štáty a Komisia posilnia prácu v rámci strategického rámca ET 2020. Vzdelávanie by malo viesť nielen k získavaniu vedomostí, ale aj príslušných zručností a postojov. Osobitné úsilie je potrebné vyvinúť v súvislosti s tými prierezovými kľúčovými kompetenciami, ktoré sú rozhodujúce pre tvorivosť a inováciu, ako aj pre úspech v práci a spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

—

Takisto sú potrebné ďalšie opatrenia na rozvoj metód vyučovania a hodnotenia v súlade s prístupom založeným na kompetenciách. S cieľom riešiť tieto otázky členské štáty a Komisia posilnia prácu v rámci strategického rámca ET 2020. Vzdelávanie by malo viesť nielen k získavaniu vedomostí, ale aj príslušných zručností a postojov. Osobitné úsilie je potrebné vyvinúť v súvislosti s tými prierezovými kľúčovými kompetenciami, ktoré sú rozhodujúce pre tvorivosť a inováciu, ako aj pre úspech v práci a spoločnosti ako celku.

| — | Priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl im musí poskytnúť pedagogické a ďalšie kompetencie, ktoré potrebujú pre nové úlohy vyplývajúce z tohto prístupu. Takisto je nevyhnutné zatraktívniť učiteľské povolanie a lepšie ho podporovať. |
| --- | --- |

—

Priebežný profesijný rozvoj všetkých učiteľov, školiteľov a vedenia škôl im musí poskytnúť pedagogické a ďalšie kompetencie, ktoré potrebujú pre nové úlohy vyplývajúce z tohto prístupu. Takisto je nevyhnutné zatraktívniť učiteľské povolanie a lepšie ho podporovať.

| — | Je nutné posilniť kompetencie, ktoré sú potrebné na účasť na ďalšom vzdelávaní a na trhu práce, pričom tieto dve oblasti sú často úzko prepojené. Toto si bude vyžadovať rozvíjanie prístupu založeného na kľúčových kompetenciách v oblastiach mimo školského sektora, vo vzdelávaní dospelých a v OVP v spojitosti s kodanským procesom a zabezpečenie, aby výsledky vysokoškolského vzdelávania vo väčšej miere zodpovedali potrebám trhu práce. Takisto bude potrebné rozvíjať spôsoby hodnotenia a evidovania prierezových kompetencií, zručností a postojov, ktoré majú osobitný význam z hľadiska prístupu k práci a ďalšieho vzdelávania. Je potrebné, aby oblasť vzdelávania/odbornej prípravy a oblasť práce „hovorili jedným jazykom“, aby tak občania a zamestnávatelia mohli lepšie sledovať, ako kľúčové kompetencie a výsledky vzdelávania zodpovedajú úlohám a zamestnaniam. Takýmto spôsobom by sa väčšmi uľahčila pracovná a geografická mobilita občanov. |
| --- | --- |

—

Je nutné posilniť kompetencie, ktoré sú potrebné na účasť na ďalšom vzdelávaní a na trhu práce, pričom tieto dve oblasti sú často úzko prepojené. Toto si bude vyžadovať rozvíjanie prístupu založeného na kľúčových kompetenciách v oblastiach mimo školského sektora, vo vzdelávaní dospelých a v OVP v spojitosti s kodanským procesom a zabezpečenie, aby výsledky vysokoškolského vzdelávania vo väčšej miere zodpovedali potrebám trhu práce. Takisto bude potrebné rozvíjať spôsoby hodnotenia a evidovania prierezových kompetencií, zručností a postojov, ktoré majú osobitný význam z hľadiska prístupu k práci a ďalšieho vzdelávania. Je potrebné, aby oblasť vzdelávania/odbornej prípravy a oblasť práce „hovorili jedným jazykom“, aby tak občania a zamestnávatelia mohli lepšie sledovať, ako kľúčové kompetencie a výsledky vzdelávania zodpovedajú úlohám a zamestnaniam. Takýmto spôsobom by sa väčšmi uľahčila pracovná a geografická mobilita občanov.

6.3.   Rozšírenie partnerského prístupu

S cieľom posilniť kompetencie občanov a tým ich lepšie pripraviť na budúcnosť je potrebné, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy boli otvorenejšie a viac sa prispôsobovali potrebám okolitého sveta.

| — | Partnerstvo medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a okolitým svetom, najmä oblasťou práce, by sa malo podporovať na všetkých úrovniach. Takéto partnerstvá by mali spájať osoby pôsobiace vo vzdelávaní a odbornej príprave, podniky, orgány občianskej spoločnosti, celoštátne a regionálne orgány prostredníctvom spoločnej agendy a s perspektívou celoživotného vzdelávania. Partnerstvá by takisto vytvárali nové príležitosti na mobilitu študujúcich. |
| --- | --- |

—

Partnerstvo medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a okolitým svetom, najmä oblasťou práce, by sa malo podporovať na všetkých úrovniach. Takéto partnerstvá by mali spájať osoby pôsobiace vo vzdelávaní a odbornej príprave, podniky, orgány občianskej spoločnosti, celoštátne a regionálne orgány prostredníctvom spoločnej agendy a s perspektívou celoživotného vzdelávania. Partnerstvá by takisto vytvárali nové príležitosti na mobilitu študujúcich.

| — | Vysokoškolské inštitúcie potrebujú viac stimulov na to, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu pre netradičných študentov a znevýhodnené skupiny, a to aj prostredníctvom partnerstiev s vonkajšími subjektmi. |
| --- | --- |

—

Vysokoškolské inštitúcie potrebujú viac stimulov na to, aby rozšírili prístup k vzdelávaniu pre netradičných študentov a znevýhodnené skupiny, a to aj prostredníctvom partnerstiev s vonkajšími subjektmi.

| — | Študenti by mali mať viac lepších príležitostí na získavanie praktických skúseností z pracovného, občianskeho a kultúrneho života. V tejto súvislosti je potrebné klásť do popredia systémy vzdelávania na pracovisku, učňovského vzdelávania a dobrovoľníckej činnosti nielen v rámci OVP a vzdelávania dospelých, ale takisto v školách a vo vysokoškolskom vzdelávaní. |
| --- | --- |

—

Študenti by mali mať viac lepších príležitostí na získavanie praktických skúseností z pracovného, občianskeho a kultúrneho života. V tejto súvislosti je potrebné klásť do popredia systémy vzdelávania na pracovisku, učňovského vzdelávania a dobrovoľníckej činnosti nielen v rámci OVP a vzdelávania dospelých, ale takisto v školách a vo vysokoškolskom vzdelávaní.

| — | Rozvíjanie a uplatňovanie stratégií celoživotného vzdelávania by malo zahŕňať zúčastnené strany a inštitúcie, ktoré poskytujú vzdelávanie a odbornú prípravu, a takisto spoluprácu s odvetviami politík mimo vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

—

Rozvíjanie a uplatňovanie stratégií celoživotného vzdelávania by malo zahŕňať zúčastnené strany a inštitúcie, ktoré poskytujú vzdelávanie a odbornú prípravu, a takisto spoluprácu s odvetviami politík mimo vzdelávania a odbornej prípravy.

6.4.   Úloha vzdelávania a odbornej prípravy v stratégii EÚ po roku 2010 („EÚ 2020“)

Cielené zvýšenia investícií do vzdelávania a odbornej prípravy na vnútroštátnej i európskej úrovni sú ako súčasť dlhodobých štrukturálnych reforiem nevyhnutným nástrojom na oživenie hospodárstva a zároveň slúžia na zmierňovanie okamžitého sociálneho vplyvu krízy. Úspech Európy v globálnom konkurenčnom prostredí závisí viac ako kedykoľvek predtým od jej zručností a inovačných schopností a od rýchleho prechodu na nízkouhlíkovú znalostnú ekonomiku.

Je potrebné posilniť úlohu vzdelávania a odbornej prípravy, ktorá tvorí základ vedomostného trojuholníka. Inovácia a rast budú slabé, ak nebudú stáť na širokej platforme znalostí, zručností a kompetencií, ktorá bude podporovať talent a tvorivosť od útleho detstva a bude sa obnovovať v priebehu celého života.

Celoživotné vzdelávanie a mobilita poskytované v rámci vysokokvalitného vzdelávania a odbornej prípravy sú nevyhnutným predpokladom na to, aby ľudia nadobudli zručnosti, ktoré si vyžaduje nielen trh práce, ale ktoré sú potrebné na sociálne začlenenie a aktívne občianstvo. Strategický rámec ET 2020 spolu s iniciatívou Nové zručnosti pre nové pracovné miesta budú zohrávať kľúčovú úlohu pri riešení priorít, ktoré sú jadrom budúcej stratégie EÚ 2020.

---

(1)  Spoločne s dvoma pracovnými dokumentmi útvarov Komisie: 15897/09 ADD 1 (analýza vykonávania na európskej a vnútroštátnej úrovni) a 16646/09 ADD 1 (ukazovatele a referenčné hodnoty na rok 2009).

(2)  Ú. v. ES C 142, 14.6.2002, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  Dokumenty SEK(2009) 1598 a SEK(2009) 1616.

(5)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(6)  Dokument KOM(2008) 868.

(7)  Porovnaj poznámku pod čiarou 5.

(8)  OECD (2009).

(9)  Výsledky štúdie PISA 2009 sa zverejnia v decembri 2010.

(10)  Dokument KOM(2007) 558 a Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 10.

(11)  Pozri dokument SEK(2009) 1616, kapitolu 1, graf 1.2.

(12)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 1.

(13)  Dokument KOM(2009) 158.

(14)  Pozri Eurobarometer č. 260.

(15)  Pozri takisto SEK(2009) 1598.

(16)  Dokument KOM(2009) 200.

---

Európska komisia

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 117/8

---

Výmenný kurz eura (1)

5. mája 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2924 |
| JPY | Japonský jen | 122,66 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4427 |
| GBP | Britská libra | 0,85510 |
| SEK | Švédska koruna | 9,6419 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4325 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,8165 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,878 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 276,83 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7067 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0320 |
| RON | Rumunský lei | 4,1713 |
| TRY | Turecká líra | 1,9606 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4250 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3280 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,0374 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8014 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7904 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 453,21 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,8233 |
| CNY | Čínsky juan | 8,8223 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2545 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 819,16 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,1751 |
| PHP | Filipínske peso | 58,178 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,5110 |
| THB | Thajský baht | 41,790 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2866 |
| MXN | Mexické peso | 16,2789 |
| INR | Indická rupia | 58,0800 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2924

JPY

Japonský jen

122,66

DKK

Dánska koruna

7,4427

GBP

Britská libra

0,85510

SEK

Švédska koruna

9,6419

CHF

Švajčiarsky frank

1,4325

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,8165

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,878

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

276,83

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7067

PLN

Poľský zlotý

4,0320

RON

Rumunský lei

4,1713

TRY

Turecká líra

1,9606

AUD

Austrálsky dolár

1,4250

CAD

Kanadský dolár

1,3280

HKD

Hongkongský dolár

10,0374

NZD

Novozélandský dolár

1,8014

SGD

Singapurský dolár

1,7904

KRW

Juhokórejský won

1 453,21

ZAR

Juhoafrický rand

9,8233

CNY

Čínsky juan

8,8223

HRK

Chorvátska kuna

7,2545

IDR

Indonézska rupia

11 819,16

MYR

Malajzijský ringgit

4,1751

PHP

Filipínske peso

58,178

RUB

Ruský rubeľ

38,5110

THB

Thajský baht

41,790

BRL

Brazílsky real

2,2866

MXN

Mexické peso

16,2789

INR

Indická rupia

58,0800

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 117/9

---

Súhrnné informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1857/2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace vo výrobe, spracovaní a odbyte poľnohospodárskych výrobkov, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001

2010/C 117/03

Č. pomoci: XA 13/10

Členský štát: Taliansko

Región: Lombardia

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Právny základ:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: 3 000 000 EUR/rok

Maximálna intenzita pomoci: Do 50 % a 80 % nákladov na poistné prémie podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Dátum implementácie: Odo dňa uverejnenia registračného čísla žiadosti o výnimku na webovej stránke Generálneho riaditeľstva Komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: 5 rokov

Do 30. júna 2014.

Účel pomoci: Pomoc na platbu poistných prémií na pokrytie strát spôsobených zlými poveternostnými podmienkami.

Príslušné odvetvia hospodárstva: Rastlinná výroba

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Internetová stránka: http://www.regione.lombardia.it, potom kliknúť na „Settori e politiche“, „Agricoltura“, „Argomenti“, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto“

Ďalšie informácie: Schéma pomoci sa vykoná s použitím mechanizmov financovania, preskúmaním žiadostí a prostredníctvom systému na udeľovanie pomoci zriadeného v rámci schémy XA 396/08. Tieto dve schémy sa vykonajú naraz a navzájom sa dopĺňajú. Región zamýšľa doplniť z vlastných zdrojov pomoc z ministerstva, ktorá by bola eventuálne nižšia ako pomoc ustanovená právnymi predpismi, s cieľom zaistiť zachovanie opatrenia zameraného na vyvolanie začiatočného impulzu a v každom prípade dodržanie stropu pomoci stanoveného v nariadení (ES) č. 1857/2006.

Č. pomoci: XA 37/10

Členský štát: Francúzsko

Región: —

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Právny základ:

| — | Článok 11 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Článok 11 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: 180 miliónov EUR z fondu. Táto suma predstavuje viacročný priemer, ale úroveň výdavkov závisí od závažnosti prírodnej pohromy, takže je v podstate nepredvídateľná.

Maximálna intenzita pomoci: 35 %

Výška náhrady za škody je variabilná v závislosti od charakteru katastrofy a od príslušnej produkcie. Výška náhrady z fondu FNGCA sa v praxi pohybuje od 12 % do 35 % výšky strát.

Dátum implementácie: Odo dňa uverejnenia registračného čísla žiadosti o výnimku na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Do konca roku 2010.

Účel pomoci: Náhrada za straty, ktoré utrpeli poľnohospodári v dôsledku výnimočného klimatického javu, ktorý významným spôsobom ovplyvnil poľnohospodársku produkciu a môže byť označený za poľnohospodársku kalamitu (alebo prírodnú kalamitu) v zmysle bodu 8 článku 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Keď zasiahne určitú oblasť klimatický jav výnimočného rozsahu, prefekt príslušného departementu dá vykonať, ak to považuje za potrebné, vyšetrovaciu misiu, ktorá mu poskytne potrebné informácie o jave, ktorý bol pôvodom pohromy, najmä jej presnú povahu, výnimočný charakter a zistené škody.

Na základe vyšetrovacej misie a stanoviska Výboru pre expertízu na departementálnej úrovni, ktorý prefekt zvolal, požiada prefekt, ak je to potrebné, o uznanie charakteru poľnohospodárskej kalamity v prípade príslušnej pohromy.

Po prešetrení a stanovisku Národného výboru pre poistenie vydá minister poľnohospodárstva výnos, ktorým sa uznáva charakter poľnohospodárskej kalamity týkajúcej sa presne uvedenej postihnutej produkcie a presne určenej oblasti.

Na to, aby sa pohroma uznala, je v prípade presne danej oblasti a príslušnej produkcie potrebné, aby sa dokázala významná strata v porovnaní s vypočítanou referenčnou hodnotou.

Táto referenčná hodnota, nazvaná stupnicou v poľnohospodárskom zákonníku, zodpovedá na departementálnej úrovni zisku trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššej a najnižšej hodnoty. Ceny uvedené v stupnici sú založené na cenách sledovaných na mieste pre príslušnú produkciu v priebehu hospodárskeho roku, ktorý predchádzal roku zostavenia stupnice.

V rámci dostupného rozpočtu sa náhrada škody z FNGCA môže poskytnúť jednotlivým podnikom iba v tom prípade, ak výrobné straty vypočítané na úrovni jednotlivých prevádzok sú vyššie ako 30 % alebo 42 %, pokiaľ sa na prevádzku vzťahuje viazaná pomoc SPP. Výška strát oprávnených na náhradu sa zníži o každú čiastku udelenú v rámci poistného režimu, ako aj o náklady, ktoré neboli vynaložené z dôvodu klimatickej pohromy.

Náhrada je vyplácaná priamo výrobcom, ktorí utrpeli takéto straty.

Poľnohospodárske budovy, ktoré je možné poistiť, sú vyňaté zo zoznamu majetku, na ktorý možno uplatniť odškodnenie z dôvodu poľnohospodárskej kalamity. Možnosť odškodnenie sa neuplatňuje ani na tie odvetvia, ktoré je možné poistiť (t. j. v prípade ktorých existujú náležité ponuky na poistenie).

Príslušné odvetvia hospodárstva: Všetky poľnohospodárske podniky, okrem veľkých podnikov, ktoré zabezpečujú prvotnú produkciu ovocia, zeleniny, viniča, obilnín, rastlín, ktorých výťažok sa používa na výrobu parfumov, aromatických rastlín, liečivých rastlín a priemyselných plodín.

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Internetová stránka: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(dans: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Ďalšie informácie: —

Č. pomoci: XA 45/10

Členský štát: Nemecká spolková republika

Región: Freistaat Bayern

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Právny základ:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: 1,5 mil. EUR ročne (financované z príspevkov chovateľov poisťovni pre nákazy zvierat – Bayerische Tierseuchenkasse)

Maximálna intenzita pomoci: Až do výšky 100 %

Dátum implementácie: Priebežná ročná implementácia

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: Odo dňa nasledujúceho po oznámení výnimky až do 31. decembra 2013.

Účel pomoci: Pomoc na boj proti epizootickej nákaze podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Náklady na očkovaciu látku potrebnú na očkovanie hovädzieho dobytka a oviec proti katarálnej horúčke oviec v Slobodnom štáte Bavorsko sa uhradia podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1857/2006 ako opatrenie na predchádzanie katarálnej horúčke oviec a boj proti nej. Cieľom úhrady nákladov je podnietiť ochotu chovateľov očkovať zvieratá a ich vôľu zasadiť sa o čo najväčší rozsah očkovania stád bavorského hovädzieho dobytka a oviec. Týmto sa má poskytnúť najlepšia možná ochrana hospodárskych zvierat pred katarálnou horúčkou oviec, ktorá sa podľa zoznamu Medzinárodného úradu pre nákazy zvierat (OIE) a prílohy k rozhodnutiu 90/424/EHS klasifikuje ako choroba zvierat.

Podľa článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa bavorským podnikom na vykrmovanie hovädzieho dobytka v regiónoch uznaných za regióny, v ktorých sa nevyskytuje BHV1 (bavorské regióny podľa prílohy II k rozhodnutiu 2004/558/ES), uhradí časť straty príjmov spôsobenej v dôsledku karanténnych povinností uložených na základe rozhodnutia Komisie z 15. júla 2004 o zavedení smernice Rady 64/432/EHS týkajúcej sa dodatočných záruk v rámci Spoločenstva pri obchodovaní s hovädzím zvieratami vzhľadom na infekčnú bovinnú rinotracheitídu a schválenie programov na jej zničenie, navrhnutých niektorými členskými štátmi (2004/558/ES). Tým sa má zvýšiť efektívnosť karanténnych opatrení a trvale zaistiť, že uznané regióny zostanú bez výskytu BHV1. V prípade BHV1 ide o nákazu zvierat uvedenú v zozname OIE, ktorá spôsobuje poľnohospodárstvu veľké škody a proti ktorej sa v Bavorsku nepretržite bojuje.

Príjemcami pomoci sú malé a stredné podniky v zmysle nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Pomoc sa netýka opatrení, ktorých náklady majú podľa právnych predpisov Spoločenstva znášať samotné poľnohospodárske podniky.

Pomoc podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1857/2006 sa poľnohospodárskym podnikom nevypláca priamo, ale poskytuje sa vo forme vecného plnenia dotovaných služieb. Poisťovňa Bayerische Tierseuchenkasse preberá náklady na služby a uhrádza ich poskytovateľom služieb. Hrubá hodnota pomoci pritom nepresahuje 100 %. V prípade poskytovania služieb ide o náklady na kúpu očkovacej látky proti katarálnej horúčke.

Pomoc podľa článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1857/2006 slúži na zmiernenie strát príjmov následkom karanténnych povinností v dôsledku nákazy zvierat BHV1. Ani v tomto prípade hrubá hodnota pomoci nepresiahne 100 %.

Príslušné odvetvia hospodárstva: Chovatelia (poľnohospodárske podniky) hovädzieho dobytka a oviec v Slobodnom štáte Bavorsko.

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| e-mail: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

e-mail: info@btsk.de

Internetová stránka: Pre právne základy:

Zákon o epizootických nákazách (Tierseuchengesetz):

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Zákon o vykonávaní právnych predpisov v oblasti epizootických nákaz (Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Ustanovenie o poskytovaní plnenia bavorskou poisťovňou pre epizootické nákazy (ustanovenie o poskytovaní plnenia):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Právne predpisy v oblasti štátnej pomoci:

3. Ustanovenie o zmene a doplnení ustanovenia týkajúceho sa poskytovania plnenia bavorskou poisťovňou pre epizootické nákazy (ustanovenie o poskytovaní plnenia)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Ďalšie informácie: —

Č. pomoci: XA 52/10

Členský štát: Nemecká spolková republika

Región: Brandenburg

Názov schémy štátnej pomoci alebo názov podniku prijímajúceho individuálnu štátnu pomoc: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Právny základ: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo celková výška individuálnej štátnej pomoci poskytnutej podniku: Celková ročná pomoc vo výške 350 000 EUR (financuje sa z príspevkov majiteľov zvierat do fondu pre epidémie zvierat spolkovej republiky Brandenburg a z prostriedkov tejto spolkovej krajiny)

Maximálna intenzita pomoci: 100 % nákladov na zaočkovanie

Nepresahuje sa maximálna intenzita pomoci 100 %. Majiteľom zvierat sa nevyplácajú žiadne priame platby, náklady sa uhrádzajú priamo poskytovateľovi služby.

Dátum implementácie: Po doručení potvrdenia o prijatí s identifikačným číslom zo strany Európskej komisie podľa článku 20 nariadenia (ES) č. 1857/2008 od 1. marca 2010.

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci: do 31. decembra 2013

Účel pomoci: Udelenie výnimky sa zdôvodňuje na základe článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Účelom opatrenia je náhrada nákladov na očkovacie sérum na zaočkovanie hovädzieho dobytka, oviec a kôz proti serotypu 8 vírusu katastrálnej horúčky oviec (BTV8).

Majiteľom zvierat sa nevyplácajú žiadne priame platby, pomoc sa poskytuje v podobe dotovaných služieb.

Je potrebné uviesť najmä to, že sa dodržiava súlad s článkom 10 ods. 6 a 8 nariadenia (ES) č. 1857/2006.

Opatrenie súvisí s prevenciou katastrálnej horúčky, v dôsledku čoho je v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES zlučiteľné s jednotným trhom.

Príslušné odvetvia hospodárstva: poľnohospodárstvo, chov hospodárskych zvierat

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| e-mail: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

e-mail: info@tsk-BB.de

Internetová stránka:

| — | Tierseuchengesetz
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)
  http://www.mguv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)

http://www.mguv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Ďalšie informácie: —

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 117/13

---

ŠTÁTNA POMOC – SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Štátna pomoc C 5/10 (ex NN 48/09 a ex N 485/09) – Verejná pôžička poskytnutá Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

(Text s významom pre EHP)

2010/C 117/04

Listom z 24. februára 2010, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Slovenskej republike svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (1), pokiaľ ide o vyššie uvedené opatrenie.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu, vo veci ktorého Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Slovenskej republike. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

POSTUP

Dňa 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť tretej strany týkajúca sa pôžičky vo výške 166 miliónov EUR, ktorú slovenské orgány poskytli Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) dňa 6. apríla 2009 prostredníctvom uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 173 zo 4. marca 2009 (2). V rámci výmeny informácií medzi Európskou komisiou a slovenskými orgánmi tieto potvrdili existenciu pôžičky a uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Dňa 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie z dôvodu právnej istoty v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

OPIS OPATRENIA

Splatnosť pôžičky je desať rokov s odkladom splatenia istiny počas prvých dvoch rokov. Úroková sadzba pôžičky bola stanovená ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % vypočítaná na základe actual/360. Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a finančných poplatkov.

POSÚDENIE OPATRENIA

Vzhľadom na to, že príslušné opatrenie je možné považovať za štátnu pomoc, Komisia má pochybnosti, či Slovenská republika poskytnutím uvedenej pôžičky spoločnosti ZSSK Cargo konala ako obozretný investor, ktorý sleduje štrukturálnu, globálnu alebo odvetvovú politiku a ktorý je vedený perspektívou dlhodobejšej ziskovosti. Komisia má preto pochybnosti, či predmetné opatrenie neposkytuje spoločnosti ZSSK Cargo hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť za normálnych trhových podmienok nezískala, a teda či predmetné opatrenie nezahŕňa prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Posúdenie Komisie sa zakladá na finančnej situácii spoločnosti a na podmienkach a okolnostiach poskytnutia predmetnej pôžičky.

Komisia má takisto pochybnosti v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia s vnútorným trhom. Komisia posudzovala predmetnú pôžičku v zmysle článkov 107 ods. 3 písm. b) a c) ZFEÚ a najmä v zmysle Dočasného rámca Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (3), usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (4) a usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (5). Komisia vzhľadom na toto posúdenie a na základe informácií, ktoré má k dispozícii, vyjadruje pochybnosti o zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom v súlade s uvedenými usmerneniami.

TEXT LISTU

„Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“ |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.“

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 117/21

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 117/05

| 1. | Komisii bolo 28. apríla 2010 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 22 nariadenia Rady č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švajčiarsko) patriaci do skupiny Syngenta AG (Švajčiarsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy aktív kontrolu nad časťou aktív podniku Monsanto Company's („Monsanto“, USA), ktoré prináležia k celosvetovému podnikaniu spoločnosti Monsanto v oblasti hybridných slnečnicových semien („Monsanto's sunflower seed business“). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 28. apríla 2010 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 22 nariadenia Rady č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Syngenta Crop Protection AG („Syngenta CP“, Švajčiarsko) patriaci do skupiny Syngenta AG (Švajčiarsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy aktív kontrolu nad časťou aktív podniku Monsanto Company's („Monsanto“, USA), ktoré prináležia k celosvetovému podnikaniu spoločnosti Monsanto v oblasti hybridných slnečnicových semien („Monsanto's sunflower seed business“).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Syngenta CP: podniká v poľnohospodárskom sektore. Vyvíja, vyrába a predáva poľnohospodárske chemické látky, a to najmä výrobky na ochranu plodín a osivá, okrem iného slnečnicové semená a prípravky na ošetrovanie slnečnicových semien, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Syngenta CP: podniká v poľnohospodárskom sektore. Vyvíja, vyrába a predáva poľnohospodárske chemické látky, a to najmä výrobky na ochranu plodín a osivá, okrem iného slnečnicové semená a prípravky na ošetrovanie slnečnicových semien,

| — | Monsanto's sunflower seed business: pozostáva z aktív prináležiacich k celosvetovému podnikaniu spoločnosti Monsanto v oblasti hybridných slnečnicových semien. |
| --- | --- |

—

Monsanto's sunflower seed business: pozostáva z aktív prináležiacich k celosvetovému podnikaniu spoločnosti Monsanto v oblasti hybridných slnečnicových semien.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---