# Uradni list C 106/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.106.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 106 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. april 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.106.slv

Uradni list

Evropske unije

C 106

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. april 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisijaUpravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti |
| 2010/C 106/01 | Sklep št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 106/02 | Sklep št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 106/03 | Sklep št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 106/04 | Sklep št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (
  1
  ) | 11 |
| 2010/C 106/05 | Sklep št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 106/06 | Sklep št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 106/07 | Sklep št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 106/08 | Sklep št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (
  1
  ) | 23 |
| 2010/C 106/09 | Sklep št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 106/10 | Sklep št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 40 |
| 2010/C 106/11 | Sklep št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (
  1
  ) | 42 |
| 2010/C 106/12 | Sklep št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (
  1
  ) | 43 |
| 2010/C 106/13 | Sklep št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma delna brezposelnost, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 45 |
| 2010/C 106/14 | Priporočilo št. P1 z dne 12. junija 2009 o sodbi Gottardo, v skladu s katero je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države v skladu z dvostransko konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, dodeliti tudi delavcem, ki so državljani drugih držav članic (
  1
  ) | 47 |
| 2010/C 106/15 | Priporočilo št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (
  1
  ) | 49 |
| 2010/C 106/16 | Priporočilo št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (
  1
  ) | 51 |
| 2010/C 106/17 | Sklep št. S4 z dne 2. oktobra 2009 o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 52 |
| 2010/C 106/18 | Sklep št. S5 z dne 2. oktobra 2009 o razlagi pojma storitve po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za bolezen ali materinstvo v skladu s členi 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter o izračunu zneskov za povračilo v skladu s členi 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 54 |
| 2010/C 106/19 | Sklep št. H3 z dne 15. oktobra 2009 o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 56 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisijaUpravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti

2010/C 106/01

Sklep št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

1

2010/C 106/02

Sklep št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (
  1
  )

1

5

2010/C 106/03

Sklep št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

9

2010/C 106/04

Sklep št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (
  1
  )

1

11

2010/C 106/05

Sklep št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (
  1
  )

1

13

2010/C 106/06

Sklep št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (
  1
  )

1

17

2010/C 106/07

Sklep št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (
  1
  )

1

21

2010/C 106/08

Sklep št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (
  1
  )

1

23

2010/C 106/09

Sklep št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (
  1
  )

1

26

2010/C 106/10

Sklep št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

40

2010/C 106/11

Sklep št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (
  1
  )

1

42

2010/C 106/12

Sklep št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (
  1
  )

1

43

2010/C 106/13

Sklep št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma delna brezposelnost, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

45

2010/C 106/14

Priporočilo št. P1 z dne 12. junija 2009 o sodbi Gottardo, v skladu s katero je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države v skladu z dvostransko konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, dodeliti tudi delavcem, ki so državljani drugih držav članic (
  1
  )

1

47

2010/C 106/15

Priporočilo št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (
  1
  )

1

49

2010/C 106/16

Priporočilo št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (
  1
  )

1

51

2010/C 106/17

Sklep št. S4 z dne 2. oktobra 2009 o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

52

2010/C 106/18

Sklep št. S5 z dne 2. oktobra 2009 o razlagi pojma storitve po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za bolezen ali materinstvo v skladu s členi 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter o izračunu zneskov za povračilo v skladu s členi 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

54

2010/C 106/19

Sklep št. H3 z dne 15. oktobra 2009 o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica |

---

(1)   Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/1

---

SKLEP št. A1

z dne 12. junija 2009

o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/01

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 76(3), drugega pododstavka člena 76(4) in člena 76(6) Uredbe (ES) št. 883/2004 v zvezi z obveznostmi sodelovanja pristojnih organov in nosilcev držav članic za zagotovitev pravilnega izvajanja uredb,

ob upoštevanju člena 5 Uredbe (ES) št. 987/2009 v zvezi s pravno vrednostjo dokumentov in dokazil, ki potrjujejo položaj neke osebe,

ob upoštevanju člena 6 Uredbe (ES) št. 987/2009 v zvezi z začasno uporabo zakonodaje in začasno dodelitvijo dajatev v primeru različnih stališč nosilcev dveh ali več držav članic o določitvi zakonodaje, ki se uporablja,

ob upoštevanju člena 16 Uredbe (ES) št. 987/2009 v zvezi z vzpostavitvijo postopka za uporabo člena 13 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju člena 60 Uredbe (ES) št. 987/2009 v zvezi z vzpostavitvijo postopka za uporabo člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden od ključnih dejavnikov uspešnega izvajanja predpisov Skupnosti v zvezi s koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti je tesno in učinkovito sodelovanje med organi in nosilci različnih držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Eden od ključnih dejavnikov uspešnega izvajanja predpisov Skupnosti v zvezi s koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti je tesno in učinkovito sodelovanje med organi in nosilci različnih držav članic.

| (2) | Eden od elementov dobrega sodelovanja iz uredb je izmenjava informacij med organi in nosilci ter osebami, ki temelji na načelih javne službe, učinkovitosti, dejavne pomoči, hitre dostave in dostopnosti. |
| --- | --- |

(2)

Eden od elementov dobrega sodelovanja iz uredb je izmenjava informacij med organi in nosilci ter osebami, ki temelji na načelih javne službe, učinkovitosti, dejavne pomoči, hitre dostave in dostopnosti.

| (3) | V interesu nosilcev in organov ter zadevnih oseb je, da se brez odlašanja zagotovijo ali izmenjajo vse informacije, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti zadevne osebe. |
| --- | --- |

(3)

V interesu nosilcev in organov ter zadevnih oseb je, da se brez odlašanja zagotovijo ali izmenjajo vse informacije, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti zadevne osebe.

| (4) | V skladu z načelom odprtega sodelovanja, kot je določeno tudi v členu 10 Pogodbe, morajo nosilci izvesti tudi ustrezno presojo dejstev, pomembnih za uporabo uredb. V primeru dvoma o veljavnosti dokumenta ali pravilnosti dokazil ali v primeru različnih stališč držav članic o določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ali nosilca, pristojnega za dodelitev dajatve, je v interesu oseb, za katere velja Uredba (ES) št. 883/2004, da nosilci ali organi zadevnih držav članic dosežejo dogovor v razumnem roku. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z načelom odprtega sodelovanja, kot je določeno tudi v členu 10 Pogodbe, morajo nosilci izvesti tudi ustrezno presojo dejstev, pomembnih za uporabo uredb. V primeru dvoma o veljavnosti dokumenta ali pravilnosti dokazil ali v primeru različnih stališč držav članic o določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ali nosilca, pristojnega za dodelitev dajatve, je v interesu oseb, za katere velja Uredba (ES) št. 883/2004, da nosilci ali organi zadevnih držav članic dosežejo dogovor v razumnem roku.

| (5) | Člena 5 in 6 Uredbe (ES) št. 987/2009 določata spravni postopek, ki ga je treba v teh primerih uporabiti. |
| --- | --- |

(5)

Člena 5 in 6 Uredbe (ES) št. 987/2009 določata spravni postopek, ki ga je treba v teh primerih uporabiti.

| (6) | Te določbe potrjujejo in razširjajo sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 (3), na podlagi katere je bil razvit standardni postopek za spore med državami članicami v zvezi z veljavnostjo potrdil o napotitvi in ki je bila konsolidirana s prejšnjim Sklepom št. 181 Upravne komisije Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov (4). |
| --- | --- |

(6)

Te določbe potrjujejo in razširjajo sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 (3), na podlagi katere je bil razvit standardni postopek za spore med državami članicami v zvezi z veljavnostjo potrdil o napotitvi in ki je bila konsolidirana s prejšnjim Sklepom št. 181 Upravne komisije Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov (4).

| (7) | Člena 5 in 6 Uredbe (ES) št. 987/2009 določata, da se lahko zadeva predloži Upravni komisiji, če zadevni nosilci ali organi ne dosežejo dogovora. |
| --- | --- |

(7)

Člena 5 in 6 Uredbe (ES) št. 987/2009 določata, da se lahko zadeva predloži Upravni komisiji, če zadevni nosilci ali organi ne dosežejo dogovora.

| (8) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 987/2009 določa, da je treba ta postopek uporabiti tudi v primeru različnih stališč nosilcev ali organov v zvezi z uporabo člena 13 Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(8)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 987/2009 določa, da je treba ta postopek uporabiti tudi v primeru različnih stališč nosilcev ali organov v zvezi z uporabo člena 13 Uredbe (ES) št. 883/2004.

| (9) | Člen 60 Uredbe (ES) št. 987/2009 vsebuje podoben sklic na člen 6 te uredbe v primeru različnih stališč glede tega, katera zakonodaja naj se kot prednostna pravica uporablja na področju družinskih dajatev. |
| --- | --- |

(9)

Člen 60 Uredbe (ES) št. 987/2009 vsebuje podoben sklic na člen 6 te uredbe v primeru različnih stališč glede tega, katera zakonodaja naj se kot prednostna pravica uporablja na področju družinskih dajatev.

| (10) | Te določbe temeljijo na členu 76(6) Uredbe (ES) št. 883/2004, v skladu s katerim v primeru težav pri razlagi ali uporabi navedene uredbe nosilec v pristojni državi članici ali v državi stalnega prebivališča stopi v stik z nosilci v zadevnih državah članicah in v skladu s katerim se lahko zadeva predloži Upravni komisiji, če rešitve ni mogoče najti v razumnem roku. |
| --- | --- |

(10)

Te določbe temeljijo na členu 76(6) Uredbe (ES) št. 883/2004, v skladu s katerim v primeru težav pri razlagi ali uporabi navedene uredbe nosilec v pristojni državi članici ali v državi stalnega prebivališča stopi v stik z nosilci v zadevnih državah članicah in v skladu s katerim se lahko zadeva predloži Upravni komisiji, če rešitve ni mogoče najti v razumnem roku.

| (11) | Države članice so izrazile potrebo po vzpostavitvi standardnega postopka, ki ga je treba uporabiti pred predložitvijo zadeve Upravni komisiji, in natančnejši opredelitvi vloge Upravne komisije pri usklajevanju nasprotujočih si stališč nosilcev glede zakonodaje, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so izrazile potrebo po vzpostavitvi standardnega postopka, ki ga je treba uporabiti pred predložitvijo zadeve Upravni komisiji, in natančnejši opredelitvi vloge Upravne komisije pri usklajevanju nasprotujočih si stališč nosilcev glede zakonodaje, ki se uporablja.

| (12) | Podoben postopek je že vzpostavljen v več dvostranskih sporazumih med državami članicami. Ti sporazumi so se uporabili kot vzorec za ta sklep. |
| --- | --- |

(12)

Podoben postopek je že vzpostavljen v več dvostranskih sporazumih med državami članicami. Ti sporazumi so se uporabili kot vzorec za ta sklep.

| (13) | Priporočljivo je, da obveščanje med kontaktnimi osebami nosilcev in organov poteka prek elektronskih sredstev, da se postopek pospeši.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(13)

Priporočljivo je, da obveščanje med kontaktnimi osebami nosilcev in organov poteka prek elektronskih sredstev, da se postopek pospeši.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

1.   Ta sklep določa pravila za uporabo dialoga in spravnega postopka, ki se lahko uporabljata:

| (a) | v primeru dvoma o veljavnosti dokumenta ali pravilnosti dokazil, v katerih je naveden položaj osebe za namen uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 ali Uredbe (ES) št. 987/2009, ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru dvoma o veljavnosti dokumenta ali pravilnosti dokazil, v katerih je naveden položaj osebe za namen uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 ali Uredbe (ES) št. 987/2009, ali

| (b) | v primeru različnih stališč držav članic o določitvi zakonodaje, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(b)

v primeru različnih stališč držav članic o določitvi zakonodaje, ki se uporablja.

2.   Dialog in spravni postopek se uporabita, preden se lahko zadeva predloži Upravni komisiji.

3.   Ta sklep se uporablja brez poseganja v upravne postopke, ki jih je treba uporabiti v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice.

4.   Če je v zvezi z zadevo sprožen sodni ali upravni pritožbeni postopek v skladu z nacionalno zakonodajo v državi članici nosilca, ki je izdal zadevni dokument, je treba dialog in spravni postopek začasno prekiniti.

5.   Nosilec ali organ, ki izrazi dvome o veljavnosti dokumenta, ki ga je izdal nosilec ali organ druge države članice, ali ki se ne strinja z (začasno) določitvijo zakonodaje, ki se uporablja, se v nadaljnjem besedilu imenuje prosilec. Nosilec druge države članice se v nadaljnjem besedilu imenuje zaprošeni nosilec.

Prva faza postopka dialoga

| 6. | V primerih iz točke 1 prosilec stopi v stik z zaprošenim nosilcem ter ga pozove, naj ustrezno pojasni svojo odločitev in po potrebi zadevni dokument umakne ali ga razglasi za neveljavnega oziroma pregleda ali razveljavi svojo odločitev. |
| --- | --- |

6.

V primerih iz točke 1 prosilec stopi v stik z zaprošenim nosilcem ter ga pozove, naj ustrezno pojasni svojo odločitev in po potrebi zadevni dokument umakne ali ga razglasi za neveljavnega oziroma pregleda ali razveljavi svojo odločitev.

| 7. | Prosilec utemelji svojo zahtevo, v kateri navede, da se ta odločitev uporablja, in predloži dokazila, na katerih temelji zahteva. V zahtevi je navedeno, kdo bo njegova kontaktna oseba v prvi fazi postopka dialoga. |
| --- | --- |

7.

Prosilec utemelji svojo zahtevo, v kateri navede, da se ta odločitev uporablja, in predloži dokazila, na katerih temelji zahteva. V zahtevi je navedeno, kdo bo njegova kontaktna oseba v prvi fazi postopka dialoga.

| 8. | Zaprošeni nosilec brez odlašanja potrdi prejem zahteve prek elektronske pošte ali po telefaksu najpozneje v desetih delovnih dneh po prejemu zahteve. Poleg tega navede, kdo bo njegova kontaktna oseba v prvi fazi postopka dialoga. |
| --- | --- |

8.

Zaprošeni nosilec brez odlašanja potrdi prejem zahteve prek elektronske pošte ali po telefaksu najpozneje v desetih delovnih dneh po prejemu zahteve. Poleg tega navede, kdo bo njegova kontaktna oseba v prvi fazi postopka dialoga.

| 9. | Zaprošeni nosilec čim prej obvesti prosilca o izidu svoje obravnave, najpozneje pa v treh mesecih po prejemu zahteve. |
| --- | --- |

9.

Zaprošeni nosilec čim prej obvesti prosilca o izidu svoje obravnave, najpozneje pa v treh mesecih po prejemu zahteve.

| 10. | Če je prvotna odločitev potrjena ali razveljavljena in/ali je dokument umaknjen ali razglašen za neveljavnega, zaprošeni nosilec obvesti prosilca. O svoji odločitvi in postopkih za izpodbijanje te odločitve v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo obvesti tudi zadevno osebo in po potrebi njenega delodajalca. |
| --- | --- |

10.

Če je prvotna odločitev potrjena ali razveljavljena in/ali je dokument umaknjen ali razglašen za neveljavnega, zaprošeni nosilec obvesti prosilca. O svoji odločitvi in postopkih za izpodbijanje te odločitve v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo obvesti tudi zadevno osebo in po potrebi njenega delodajalca.

| 11. | Če zaprošeni nosilec svoje obravnave ne more končati v treh mesecih zaradi zapletenosti zadeve ali dejstva, da mora biti v preverjanje nekaterih podatkov vključen drug nosilec, lahko rok podaljša za največ tri mesece. Zaprošeni nosilec prosilca o podaljšanju roka obvesti čim prej, vendar vsaj en teden pred iztekom prvega roka, pri čemer utemelji razloge za zamudo in sporoči okvirni rok, v katerem bo obravnava končana. |
| --- | --- |

11.

Če zaprošeni nosilec svoje obravnave ne more končati v treh mesecih zaradi zapletenosti zadeve ali dejstva, da mora biti v preverjanje nekaterih podatkov vključen drug nosilec, lahko rok podaljša za največ tri mesece. Zaprošeni nosilec prosilca o podaljšanju roka obvesti čim prej, vendar vsaj en teden pred iztekom prvega roka, pri čemer utemelji razloge za zamudo in sporoči okvirni rok, v katerem bo obravnava končana.

| 12. | V izjemnih okoliščinah se lahko zadevne države članice dogovorijo o odstopanju od rokov iz točk 9 in 11, če je podaljšanje utemeljeno in sorazmerno glede na posamezne okoliščine ter je podaljšanje časovno omejeno. |
| --- | --- |

12.

V izjemnih okoliščinah se lahko zadevne države članice dogovorijo o odstopanju od rokov iz točk 9 in 11, če je podaljšanje utemeljeno in sorazmerno glede na posamezne okoliščine ter je podaljšanje časovno omejeno.

Druga faza postopka dialoga

| 13. | Če se nosilci v prvi fazi postopka dialoga ne morejo dogovoriti ali če zaprošeni nosilec ni uspel končati svoje obravnave v šestih mesecih po prejemu zahteve, nosilci obvestijo svoje pristojne organe. Vsak nosilec pripravi evidenco svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

13.

Če se nosilci v prvi fazi postopka dialoga ne morejo dogovoriti ali če zaprošeni nosilec ni uspel končati svoje obravnave v šestih mesecih po prejemu zahteve, nosilci obvestijo svoje pristojne organe. Vsak nosilec pripravi evidenco svojih dejavnosti.

| 14. | Pristojni organi zadevnih držav članic se lahko odločijo za začetek druge faze postopka dialoga ali neposredno predložitev zadeve Upravni komisiji. |
| --- | --- |

14.

Pristojni organi zadevnih držav članic se lahko odločijo za začetek druge faze postopka dialoga ali neposredno predložitev zadeve Upravni komisiji.

| 15. | Če pristojni organi začnejo drugo fazo postopka dialoga, vsak imenuje osrednjo kontaktno osebo v dveh tednih po tem, ko so ga nosilci obvestili. Ni treba, da so kontaktne osebe neposredno pristojne za vsebino zadeve. |
| --- | --- |

15.

Če pristojni organi začnejo drugo fazo postopka dialoga, vsak imenuje osrednjo kontaktno osebo v dveh tednih po tem, ko so ga nosilci obvestili. Ni treba, da so kontaktne osebe neposredno pristojne za vsebino zadeve.

| 16. | Kontaktne osebe si prizadevajo, da se v šestih tednih po njihovem imenovanju doseže dogovor. Vsaka kontaktna oseba pripravi evidenco svojih dejavnosti in obvesti nosilce o izidu druge faze postopka dialoga. |
| --- | --- |

16.

Kontaktne osebe si prizadevajo, da se v šestih tednih po njihovem imenovanju doseže dogovor. Vsaka kontaktna oseba pripravi evidenco svojih dejavnosti in obvesti nosilce o izidu druge faze postopka dialoga.

Spravni postopek

| 17. | Če v postopku dialoga ni mogoče doseči dogovora, lahko pristojni organi zadevo predložijo Upravni komisiji. Vsak pristojni organ pripravi memorandum z glavnimi spornimi točkami za Upravno komisijo. |
| --- | --- |

17.

Če v postopku dialoga ni mogoče doseči dogovora, lahko pristojni organi zadevo predložijo Upravni komisiji. Vsak pristojni organ pripravi memorandum z glavnimi spornimi točkami za Upravno komisijo.

| 18. | Upravna komisija poskuša uskladiti stališča v šestih mesecih od datuma, ko ji je bila zadeva predložena. Zadevo lahko predloži Spravnemu odboru, ki se lahko ustanovi v skladu s poslovnikom Upravne komisije. |
| --- | --- |

18.

Upravna komisija poskuša uskladiti stališča v šestih mesecih od datuma, ko ji je bila zadeva predložena. Zadevo lahko predloži Spravnemu odboru, ki se lahko ustanovi v skladu s poslovnikom Upravne komisije.

Končne določbe

| 19. | Države članice Upravni komisiji vsako leto sporočijo svoje podatke o številu sporov, v katerih je bil uporabljen postopek iz tega sklepa, vključenih državah članicah, glavnih vprašanjih, dolžini postopka in izidu postopka. |
| --- | --- |

19.

Države članice Upravni komisiji vsako leto sporočijo svoje podatke o številu sporov, v katerih je bil uporabljen postopek iz tega sklepa, vključenih državah članicah, glavnih vprašanjih, dolžini postopka in izidu postopka.

| 20. | Države članice predložijo prvo letno poročilo v treh mesecih po prvem letu uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

20.

Države članice predložijo prvo letno poročilo v treh mesecih po prvem letu uporabe tega sklepa.

| 21. | V treh mesecih po prejemu prvih letnih poročil Upravna komisija oceni izkušnje držav članic z uporabo tega sklepa ob upoštevanju poročil držav članic. Upravna komisija se bo po prvem letu odločila, ali se bo poročanje nadaljevalo enkrat na leto. |
| --- | --- |

21.

V treh mesecih po prejemu prvih letnih poročil Upravna komisija oceni izkušnje držav članic z uporabo tega sklepa ob upoštevanju poročil držav članic. Upravna komisija se bo po prvem letu odločila, ali se bo poročanje nadaljevalo enkrat na leto.

| 22. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

22.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

3

(4)  UL L 329, 14.12.2001, str. 73.

4

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/5

---

SKLEP št. A2

z dne 12. junija 2009

o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/02

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju členov 5, 6 in 14 do 21 Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj določb člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004, ki določajo izjemo od splošnega pravila iz člena 11(3)(a) navedene uredbe, je zlasti zagotoviti svobodo opravljanja storitev v korist delodajalcem, ki napotijo delavce v države članice, v katerih nimajo sedeža, in prosto gibanje delavcev v druge države članice. Cilji teh določb so tudi odpravljanje ovir, ki lahko preprečujejo prosto gibanje delavcev, ter spodbujanje gospodarske prepletenosti in hkrati preprečevanje upravnih zapletov, zlasti za delavce in podjetja. |
| --- | --- |

(1)

Cilj določb člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004, ki določajo izjemo od splošnega pravila iz člena 11(3)(a) navedene uredbe, je zlasti zagotoviti svobodo opravljanja storitev v korist delodajalcem, ki napotijo delavce v države članice, v katerih nimajo sedeža, in prosto gibanje delavcev v druge države članice. Cilji teh določb so tudi odpravljanje ovir, ki lahko preprečujejo prosto gibanje delavcev, ter spodbujanje gospodarske prepletenosti in hkrati preprečevanje upravnih zapletov, zlasti za delavce in podjetja.

| (2) | Namen teh določb je tako za delavce, delodajalce in nosilce socialne varnosti preprečevati upravne zaplete, ki bi bili posledica uporabe splošnega pravila iz člena 11(3)(a) navedene uredbe, kadar je obdobje zaposlitve v državi članici, ki ni država, v kateri ima podjetje statutarni sedež ali poslovno enoto, ali država, v kateri samozaposlena oseba običajno opravlja svojo dejavnost, kratko. |
| --- | --- |

(2)

Namen teh določb je tako za delavce, delodajalce in nosilce socialne varnosti preprečevati upravne zaplete, ki bi bili posledica uporabe splošnega pravila iz člena 11(3)(a) navedene uredbe, kadar je obdobje zaposlitve v državi članici, ki ni država, v kateri ima podjetje statutarni sedež ali poslovno enoto, ali država, v kateri samozaposlena oseba običajno opravlja svojo dejavnost, kratko.

| (3) | Zato je prvi odločilni pogoj za uporabo člena 12(1) navedene uredbe obstoj neposrednega razmerja med delodajalcem in delavcem, ki ga zaposli. |
| --- | --- |

(3)

Zato je prvi odločilni pogoj za uporabo člena 12(1) navedene uredbe obstoj neposrednega razmerja med delodajalcem in delavcem, ki ga zaposli.

| (4) | Za zaščito delavca in pravno varnost, do katere sta upravičena delavec in nosilec, pri katerem je delavec zavarovan, je treba v celoti zagotoviti, da se neposredno razmerje ohrani v celotnem obdobju napotitve. |
| --- | --- |

(4)

Za zaščito delavca in pravno varnost, do katere sta upravičena delavec in nosilec, pri katerem je delavec zavarovan, je treba v celoti zagotoviti, da se neposredno razmerje ohrani v celotnem obdobju napotitve.

| (5) | Drugi odločilni pogoj za uporabo člena 12(1) navedene uredbe je obstoj povezav med delodajalcem in državo članico, v kateri ima sedež. Možnost napotitve mora biti zato omejena izključno na podjetja, ki običajno opravljajo poslovno dejavnost na ozemlju države članice, katere zakonodaja se še naprej uporablja za napotenega delavca, zato se domneva, da se zgornje določbe uporabljajo le za podjetja, ki običajno znaten del dejavnosti opravljajo na ozemlju države članice, v kateri imajo sedež. |
| --- | --- |

(5)

Drugi odločilni pogoj za uporabo člena 12(1) navedene uredbe je obstoj povezav med delodajalcem in državo članico, v kateri ima sedež. Možnost napotitve mora biti zato omejena izključno na podjetja, ki običajno opravljajo poslovno dejavnost na ozemlju države članice, katere zakonodaja se še naprej uporablja za napotenega delavca, zato se domneva, da se zgornje določbe uporabljajo le za podjetja, ki običajno znaten del dejavnosti opravljajo na ozemlju države članice, v kateri imajo sedež.

| (6) | Okvirna obdobja za zaposlene in samozaposlene osebe je treba določiti brez poseganja v oceno za vsak posamezni primer. |
| --- | --- |

(6)

Okvirna obdobja za zaposlene in samozaposlene osebe je treba določiti brez poseganja v oceno za vsak posamezni primer.

| (7) | Če je napoteni delavec na voljo tretjemu podjetju, ohranitev neposrednega razmerja ne more biti več zagotovljena. |
| --- | --- |

(7)

Če je napoteni delavec na voljo tretjemu podjetju, ohranitev neposrednega razmerja ne more biti več zagotovljena.

| (8) | Omogočiti je treba, da se v celotnem obdobju napotitve izvajajo vsa preverjanja, zlasti v zvezi s plačili prispevkov in ohranitvijo neposrednega razmerja, ki so potrebna za preprečevanje nepravilne uporabe zgoraj navedenih določb in za zagotovitev, da so upravni organi, delodajalci in delavci ustrezno obveščeni. |
| --- | --- |

(8)

Omogočiti je treba, da se v celotnem obdobju napotitve izvajajo vsa preverjanja, zlasti v zvezi s plačili prispevkov in ohranitvijo neposrednega razmerja, ki so potrebna za preprečevanje nepravilne uporabe zgoraj navedenih določb in za zagotovitev, da so upravni organi, delodajalci in delavci ustrezno obveščeni.

| (9) | Delavec in delodajalec morata biti ustrezno obveščena o pogojih, pod katerimi lahko za napotenega delavca še naprej velja zakonodaja države, iz katere je bil napoten. |
| --- | --- |

(9)

Delavec in delodajalec morata biti ustrezno obveščena o pogojih, pod katerimi lahko za napotenega delavca še naprej velja zakonodaja države, iz katere je bil napoten.

| (10) | Položaj podjetij in delavcev morajo ocenjevati in spremljati pristojni nosilci z ustreznim zagotovilom, da se ne ovirata svoboda opravljanja storitev in prosto gibanje delavcev. |
| --- | --- |

(10)

Položaj podjetij in delavcev morajo ocenjevati in spremljati pristojni nosilci z ustreznim zagotovilom, da se ne ovirata svoboda opravljanja storitev in prosto gibanje delavcev.

| (11) | Načelo odprtega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe pristojnim nosilcem nalaga več obveznosti za izvajanje člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004.
  v skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(11)

Načelo odprtega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe pristojnim nosilcem nalaga več obveznosti za izvajanje člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004.

v skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 se uporabljajo za delavca, za katerega velja zakonodaja države članice (država pošiljateljica) na podlagi opravljanja dejavnosti za delodajalca in ki ga navedeni delodajalec pošlje v drugo državo članico (država zaposlitve), da tam opravlja delo za navedenega delodajalca.
  Šteje se, da se delo opravlja za delodajalca države pošiljateljice, če je bilo ugotovljeno, da se to delo opravlja za navedenega delodajalca in da še naprej obstaja neposredno razmerje med delavcem in delodajalcem, ki ga je napotil.
  Pri ugotavljanju, ali takšno neposredno razmerje še naprej obstaja, pri čemer se domneva, da je za delavca še vedno odgovoren delodajalec, ki ga je napotil, je treba upoštevati več elementov, vključno z odgovornostjo za zaposlovanje, pogodbo o zaposlitvi, osebnimi prejemki (brez poseganja v morebitne dogovore o plačilu delavcem med delodajalcem v državi pošiljateljici in podjetjem v državi zaposlitve), odpuščanjem in organom, ki določi naravo dela.
  Za uporabo člena 14(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 se lahko uporaba zakonodaje države članice, v kateri ima delodajalec sedež, okvirno šteje kot izpolnjevanje zahteve, ki je opisana z besedami „takoj pred začetkom njene zaposlitve“, če se je ta zakonodaja uporabljala že vsaj en mesec pred napotitvijo. Za krajša obdobja bi bila potrebna ocena za vsak posamezni primer ob upoštevanju vseh drugih s tem povezanih dejavnikov.
  Da se po potrebi in v primeru dvoma določi, ali delodajalec običajno opravlja znaten del dejavnosti na ozemlju države članice, v kateri ima sedež, mora pristojni nosilec v tej državi članici proučiti vsa merila, ki opredeljujejo dejavnosti, ki jih opravlja navedeni delodajalec, vključno s krajem, v katerem ima podjetje registriran sedež in upravo, številom administrativnega osebja, ki dela v državi članici, v kateri ima podjetje sedež, in v drugi državi članici, krajem, v katerem so napoteni delavci zaposleni, in krajem, v katerem je sklenjena večina pogodb s strankami, zakonodajo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci in svojimi strankami, prometom v ustrezno značilnem obdobju v vsaki zadevni državi članici in številom pogodb, izpolnjenih v državi pošiljateljici. Ta seznam ni izčrpen, ker je treba merila prilagoditi posameznemu primeru in upoštevati naravo dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v državi, v kateri ima sedež. |
| --- | --- |

1.

Določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 se uporabljajo za delavca, za katerega velja zakonodaja države članice (država pošiljateljica) na podlagi opravljanja dejavnosti za delodajalca in ki ga navedeni delodajalec pošlje v drugo državo članico (država zaposlitve), da tam opravlja delo za navedenega delodajalca.

Šteje se, da se delo opravlja za delodajalca države pošiljateljice, če je bilo ugotovljeno, da se to delo opravlja za navedenega delodajalca in da še naprej obstaja neposredno razmerje med delavcem in delodajalcem, ki ga je napotil.

Pri ugotavljanju, ali takšno neposredno razmerje še naprej obstaja, pri čemer se domneva, da je za delavca še vedno odgovoren delodajalec, ki ga je napotil, je treba upoštevati več elementov, vključno z odgovornostjo za zaposlovanje, pogodbo o zaposlitvi, osebnimi prejemki (brez poseganja v morebitne dogovore o plačilu delavcem med delodajalcem v državi pošiljateljici in podjetjem v državi zaposlitve), odpuščanjem in organom, ki določi naravo dela.

Za uporabo člena 14(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 se lahko uporaba zakonodaje države članice, v kateri ima delodajalec sedež, okvirno šteje kot izpolnjevanje zahteve, ki je opisana z besedami „takoj pred začetkom njene zaposlitve“, če se je ta zakonodaja uporabljala že vsaj en mesec pred napotitvijo. Za krajša obdobja bi bila potrebna ocena za vsak posamezni primer ob upoštevanju vseh drugih s tem povezanih dejavnikov.

Da se po potrebi in v primeru dvoma določi, ali delodajalec običajno opravlja znaten del dejavnosti na ozemlju države članice, v kateri ima sedež, mora pristojni nosilec v tej državi članici proučiti vsa merila, ki opredeljujejo dejavnosti, ki jih opravlja navedeni delodajalec, vključno s krajem, v katerem ima podjetje registriran sedež in upravo, številom administrativnega osebja, ki dela v državi članici, v kateri ima podjetje sedež, in v drugi državi članici, krajem, v katerem so napoteni delavci zaposleni, in krajem, v katerem je sklenjena večina pogodb s strankami, zakonodajo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci in svojimi strankami, prometom v ustrezno značilnem obdobju v vsaki zadevni državi članici in številom pogodb, izpolnjenih v državi pošiljateljici. Ta seznam ni izčrpen, ker je treba merila prilagoditi posameznemu primeru in upoštevati naravo dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v državi, v kateri ima sedež.

| 2. | Za uporabo člena 14(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 se izpolnjevanje zahtev v državi članici, v kateri ima oseba sedež, oceni na podlagi meril, kot so uporaba poslovnih prostorov, plačevanje davkov, službena kartica in številka DDV ali registracija pri gospodarski zbornici ali drugih strokovnih organih. Okvirno se lahko opravljanje dejavnosti v obdobju vsaj dveh mesecev šteje kot izpolnjevanje zahteve, ki je opisana z besedami „že nekaj časa pred datumom, ko želi izkoristiti določbe navedenega člena“. Za krajša obdobja bi bila potrebna ocena za vsak posamezni primer ob upoštevanju vseh drugih s tem povezanih dejavnikov. |
| --- | --- |

2.

Za uporabo člena 14(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 se izpolnjevanje zahtev v državi članici, v kateri ima oseba sedež, oceni na podlagi meril, kot so uporaba poslovnih prostorov, plačevanje davkov, službena kartica in številka DDV ali registracija pri gospodarski zbornici ali drugih strokovnih organih. Okvirno se lahko opravljanje dejavnosti v obdobju vsaj dveh mesecev šteje kot izpolnjevanje zahteve, ki je opisana z besedami „že nekaj časa pred datumom, ko želi izkoristiti določbe navedenega člena“. Za krajša obdobja bi bila potrebna ocena za vsak posamezni primer ob upoštevanju vseh drugih s tem povezanih dejavnikov.

| 3. | (a) | V skladu z določbami odstavka 1 tega sklepa se člen 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 še naprej uporablja za napotitev osebja, če je delavec, ki ga podjetje v državi pošiljateljici napoti v podjetje v državi zaposlitve, napoten tudi v eno ali več drugih podjetij v isti državi zaposlitve in če delavec kljub temu še naprej opravlja svoje delo za podjetje, ki ga je napotilo. To se lahko zgodi zlasti v primeru, kadar podjetje napoti delavca v državo članico, da bi tam zaporedno ali hkrati opravljal delo v dveh ali več podjetjih v isti državi članici. Bistveni in odločilni element je, da se delo še naprej opravlja v imenu podjetja, ki je delavca napotilo.
  Napotitve v različne države članice, ki si sledijo, v vsakem primeru pomenijo novo napotitev v smislu člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

V skladu z določbami odstavka 1 tega sklepa se člen 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 še naprej uporablja za napotitev osebja, če je delavec, ki ga podjetje v državi pošiljateljici napoti v podjetje v državi zaposlitve, napoten tudi v eno ali več drugih podjetij v isti državi zaposlitve in če delavec kljub temu še naprej opravlja svoje delo za podjetje, ki ga je napotilo. To se lahko zgodi zlasti v primeru, kadar podjetje napoti delavca v državo članico, da bi tam zaporedno ali hkrati opravljal delo v dveh ali več podjetjih v isti državi članici. Bistveni in odločilni element je, da se delo še naprej opravlja v imenu podjetja, ki je delavca napotilo.

Napotitve v različne države članice, ki si sledijo, v vsakem primeru pomenijo novo napotitev v smislu člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004.

| (b) | Kratka prekinitev dejavnosti delavca pri podjetju v državi zaposlitve ne glede na razlog (počitnice, bolezen, usposabljanje v podjetju, ki je delavca napotilo...) ne pomeni prekinitve obdobja napotitve v smislu člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(b)

Kratka prekinitev dejavnosti delavca pri podjetju v državi zaposlitve ne glede na razlog (počitnice, bolezen, usposabljanje v podjetju, ki je delavca napotilo...) ne pomeni prekinitve obdobja napotitve v smislu člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004.

| (c) | Ko delavec zaključi obdobje napotitve, ni mogoče odobriti novega obdobja napotitve za istega delavca, isto podjetje in isto državo članico, dokler od izteka prejšnjega obdobja napotitve ne pretečeta vsaj dva meseca. Odstopanje od tega načela je v posebnih okoliščinah kljub temu dovoljeno. |
| --- | --- |

(c)

Ko delavec zaključi obdobje napotitve, ni mogoče odobriti novega obdobja napotitve za istega delavca, isto podjetje in isto državo članico, dokler od izteka prejšnjega obdobja napotitve ne pretečeta vsaj dva meseca. Odstopanje od tega načela je v posebnih okoliščinah kljub temu dovoljeno.

| 4. | Določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 se ne uporabljajo ali se prenehajo uporabljati zlasti:






  (a) | če podjetje, v katerega je delavec napoten, tega delavca da na voljo drugemu podjetju v državi članici, v kateri ima sedež; |
| --- | --- | --- |

4.

Določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 se ne uporabljajo ali se prenehajo uporabljati zlasti:

(a)

če podjetje, v katerega je delavec napoten, tega delavca da na voljo drugemu podjetju v državi članici, v kateri ima sedež;

| (b) | če je delavec, napoten v državo članico, na voljo podjetju, ki ima sedež v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

če je delavec, napoten v državo članico, na voljo podjetju, ki ima sedež v drugi državi članici;

| (c) | če je delavec zaposlen v državi članici zato, da ga podjetje, ki ima sedež v drugi državi članici, pošlje podjetju v tretji državi članici. |
| --- | --- |

(c)

če je delavec zaposlen v državi članici zato, da ga podjetje, ki ima sedež v drugi državi članici, pošlje podjetju v tretji državi članici.

| 5. | (a) | Pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja še naprej velja za zadevno osebo v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004, v primerih iz tega sklepa ustrezno obvesti delodajalca in zadevnega delavca o pogojih, pod katerimi lahko za napotenega delavca še naprej velja zakonodaja te države članice. Delodajalec je torej obveščen o možnosti, da se v celotnem obdobju napotitve izvajajo preverjanja za potrditev, da se to obdobje še ni končalo. Takšna preverjanja so lahko povezana zlasti s plačilom prispevkov in ohranitvijo neposrednega razmerja.
  Pristojni nosilec države članice, v kateri ima zadevna oseba sedež in katere zakonodaja še naprej velja za samozaposleno osebo v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 883/2004, zadevno osebo ustrezno obvesti o pogojih, pod katerimi lahko zanjo še naprej velja zakonodaja te države članice. Zadevna oseba je torej obveščena o možnosti preverjanj v celotnem obdobju, v katerem opravlja začasno dejavnost v državi, v kateri je dejavna, za potrditev, da se pogoji, ki veljajo za to dejavnost, niso spremenili. Takšna preverjanja so lahko povezana zlasti s plačilom prispevkov in vzdrževanjem infrastrukture, potrebne za opravljanje njene dejavnosti v državi, v kateri ima sedež. |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

Pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja še naprej velja za zadevno osebo v skladu s členom 12(1) Uredbe (ES) št. 883/2004, v primerih iz tega sklepa ustrezno obvesti delodajalca in zadevnega delavca o pogojih, pod katerimi lahko za napotenega delavca še naprej velja zakonodaja te države članice. Delodajalec je torej obveščen o možnosti, da se v celotnem obdobju napotitve izvajajo preverjanja za potrditev, da se to obdobje še ni končalo. Takšna preverjanja so lahko povezana zlasti s plačilom prispevkov in ohranitvijo neposrednega razmerja.

Pristojni nosilec države članice, v kateri ima zadevna oseba sedež in katere zakonodaja še naprej velja za samozaposleno osebo v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 883/2004, zadevno osebo ustrezno obvesti o pogojih, pod katerimi lahko zanjo še naprej velja zakonodaja te države članice. Zadevna oseba je torej obveščena o možnosti preverjanj v celotnem obdobju, v katerem opravlja začasno dejavnost v državi, v kateri je dejavna, za potrditev, da se pogoji, ki veljajo za to dejavnost, niso spremenili. Takšna preverjanja so lahko povezana zlasti s plačilom prispevkov in vzdrževanjem infrastrukture, potrebne za opravljanje njene dejavnosti v državi, v kateri ima sedež.

| (b) | Poleg tega napoteni delavec in njegov delodajalec obvestita pristojnega nosilca države pošiljateljice o kakršni koli spremembi, ki se zgodi v obdobju napotitve, zlasti:






  — | če napotitev, ki je bila prijavljena, ni bila izvedena, |
| --- | --- | --- |

(b)

Poleg tega napoteni delavec in njegov delodajalec obvestita pristojnega nosilca države pošiljateljice o kakršni koli spremembi, ki se zgodi v obdobju napotitve, zlasti:

—

če napotitev, ki je bila prijavljena, ni bila izvedena,

| — | če je dejavnost prekinjena v primeru, ki ni določen v odstavku 3(b) tega sklepa, |
| --- | --- |

—

če je dejavnost prekinjena v primeru, ki ni določen v odstavku 3(b) tega sklepa,

| — | če napotenega delavca njegov delodajalec dodeli drugemu podjetju v državi pošiljateljici, zlasti v primeru združitve ali prenosa podjetja. |
| --- | --- |

—

če napotenega delavca njegov delodajalec dodeli drugemu podjetju v državi pošiljateljici, zlasti v primeru združitve ali prenosa podjetja.

| (c) | Pristojni nosilec države pošiljateljice po potrebi in na zahtevo predloži nosilcu države zaposlitve informacije iz pododstavka (b). |
| --- | --- |

(c)

Pristojni nosilec države pošiljateljice po potrebi in na zahtevo predloži nosilcu države zaposlitve informacije iz pododstavka (b).

| (d) | Pristojni nosilci države pošiljateljice in države zaposlitve sodelujejo pri izvajanju zgoraj navedenih preverjanj in v primeru dvoma v zvezi z uporabo člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(d)

Pristojni nosilci države pošiljateljice in države zaposlitve sodelujejo pri izvajanju zgoraj navedenih preverjanj in v primeru dvoma v zvezi z uporabo člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004.

| 6. | Pristojni nosilci ocenjujejo in spremljajo primere iz člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 in zagotavljajo delodajalcem in delavcem vsa ustrezna zagotovila, da se ne ovirata svoboda opravljanja storitev in prosto gibanje delavcev. V enakih ali podobnih razmerah je treba zlasti dosledno in usklajeno uporabljati merila za oceno, ali delodajalec običajno opravlja dejavnosti na ozemlju države, ali obstaja neposredno razmerje med podjetjem in delavcem oziroma ali samozaposleni delavec vzdržuje infrastrukturo, potrebno za opravljanje svoje dejavnosti v državi. |
| --- | --- |

6.

Pristojni nosilci ocenjujejo in spremljajo primere iz člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 in zagotavljajo delodajalcem in delavcem vsa ustrezna zagotovila, da se ne ovirata svoboda opravljanja storitev in prosto gibanje delavcev. V enakih ali podobnih razmerah je treba zlasti dosledno in usklajeno uporabljati merila za oceno, ali delodajalec običajno opravlja dejavnosti na ozemlju države, ali obstaja neposredno razmerje med podjetjem in delavcem oziroma ali samozaposleni delavec vzdržuje infrastrukturo, potrebno za opravljanje svoje dejavnosti v državi.

| 7. | Upravna komisija spodbuja sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah za namene izvajanja člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 ter v povezavi z vzpostavljenimi ukrepi nadzora omogoča lažje spremljanje in izmenjavo informacij, izkušenj in dobre prakse pri določanju in razvrščanju meril za oceno položaja podjetij in delavcev. Zato v korist upravnih organov, podjetij in delavcev postopno pripravi smernice za dobro prakso v zvezi z napotitvijo delavcev in opravljanjem stranske dejavnosti samozaposlenih delavcev zunaj države, v kateri imajo sedež. |
| --- | --- |

7.

Upravna komisija spodbuja sodelovanje med pristojnimi organi v državah članicah za namene izvajanja člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 ter v povezavi z vzpostavljenimi ukrepi nadzora omogoča lažje spremljanje in izmenjavo informacij, izkušenj in dobre prakse pri določanju in razvrščanju meril za oceno položaja podjetij in delavcev. Zato v korist upravnih organov, podjetij in delavcev postopno pripravi smernice za dobro prakso v zvezi z napotitvijo delavcev in opravljanjem stranske dejavnosti samozaposlenih delavcev zunaj države, v kateri imajo sedež.

| 8. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

8.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/9

---

SKLEP št. E1

z dne 12. junija 2009

o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/03

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 72(d) Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, v skladu s katerim Upravna komisija spodbuja uporabo novih tehnologij, kolikor je mogoče,

ob upoštevanju člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009, v skladu s katerim se „[p]odatki [...] med nosilci ali organi za zvezo prenašajo po elektronski poti [...]“ in „Upravna komisija določi strukturo, vsebino, obliko ter podrobna pravila za izmenjavo dokumentov in strukturiranih elektronskih dokumentov“,

ob upoštevanju člena 95 Uredbe (ES) št. 987/2009 o prehodnem obdobju, ki določa, da lahko „[v]saka država članica [...] uveljavlja prehodno obdobje za elektronsko izmenjavo podatkov [...]“ in da „[p]rehodno obdobje ni daljše od 24 mesecev od dneva začetka veljavnosti izvedbene uredbe“,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 95 Uredbe (ES) št. 987/2009 Upravno komisijo pooblašča za določitev praktičnih pravil za vsa potrebna prehodna obdobja, da se zagotovi nujna izmenjava podatkov za uporabo osnovne uredbe in izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 95 Uredbe (ES) št. 987/2009 Upravno komisijo pooblašča za določitev praktičnih pravil za vsa potrebna prehodna obdobja, da se zagotovi nujna izmenjava podatkov za uporabo osnovne uredbe in izvedbene uredbe.

| (2) | Pojasniti je treba osnovna načela, ki jih morajo uporabljati nosilci v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(2)

Pojasniti je treba osnovna načela, ki jih morajo uporabljati nosilci v prehodnem obdobju.

| (3) | Pričakuje se, da se bo po datumu začetka veljavnosti novih uredb še vedno obravnavalo znatno število zahtevkov, v zvezi s katerimi pravica izhaja iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (3) pred tem datumom, in da se v zvezi s temi zahtevki predlaga, da bo izmenjava informacij na splošno temeljila na postopkih iz Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (4), vključno z uporabo e-obrazcev. |
| --- | --- |

(3)

Pričakuje se, da se bo po datumu začetka veljavnosti novih uredb še vedno obravnavalo znatno število zahtevkov, v zvezi s katerimi pravica izhaja iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (3) pred tem datumom, in da se v zvezi s temi zahtevki predlaga, da bo izmenjava informacij na splošno temeljila na postopkih iz Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (4), vključno z uporabo e-obrazcev.

| (4) | Člen 94(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 pomeni, da se „dajatev odmeri dvakrat“ v okoliščinah iz prejšnje uvodne izjave, pri čemer upravičenec prejme višji znesek. |
| --- | --- |

(4)

Člen 94(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 pomeni, da se „dajatev odmeri dvakrat“ v okoliščinah iz prejšnje uvodne izjave, pri čemer upravičenec prejme višji znesek.

| (5) | Kljub temu se v praksi v veliki večini primerov, če ne v vseh, dodelitev na podlagi prejšnjih uredb ne bo izboljšala z uporabo novih uredb. Zato se ugotavlja, da je nerealno pričakovati, da bodo nosilci v teh okoliščinah izvajali dvojne postopke v skladu z uredbama (EGS) št. 574/72 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(5)

Kljub temu se v praksi v veliki večini primerov, če ne v vseh, dodelitev na podlagi prejšnjih uredb ne bo izboljšala z uporabo novih uredb. Zato se ugotavlja, da je nerealno pričakovati, da bodo nosilci v teh okoliščinah izvajali dvojne postopke v skladu z uredbama (EGS) št. 574/72 in (ES) št. 987/2009.

| (6) | Odstavek 5 Sklepa št. H1 (5) pojasnjuje status potrdil (e-obrazcev) in evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (vključno z začasnimi nadomestnimi potrdili), izdanih pred datumom začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(6)

Odstavek 5 Sklepa št. H1 (5) pojasnjuje status potrdil (e-obrazcev) in evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (vključno z začasnimi nadomestnimi potrdili), izdanih pred datumom začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| (7) | V prehodnem obdobju se države članice popolnoma same odločijo, kdaj so se pripravljene vključiti v elektronsko izmenjavo informacij socialne varnosti (EESSI) v celoti ali po posameznem sektorju.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(7)

V prehodnem obdobju se države članice popolnoma same odločijo, kdaj so se pripravljene vključiti v elektronsko izmenjavo informacij socialne varnosti (EESSI) v celoti ali po posameznem sektorju.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | V prehodnem obdobju so vodilna načela dobro sodelovanje med nosilci, pragmatizem in prožnost. Predvsem je najpomembnejša potreba po zagotavljanju neoviranega prehoda za državljane, ki uveljavljajo svoje pravice v skladu z novima uredbama. |
| --- | --- |

1.

V prehodnem obdobju so vodilna načela dobro sodelovanje med nosilci, pragmatizem in prožnost. Predvsem je najpomembnejša potreba po zagotavljanju neoviranega prehoda za državljane, ki uveljavljajo svoje pravice v skladu z novima uredbama.

| 2. | Po datumu začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 bodo strukturirani elektronski dokumenti v papirni obliki nadomestili e-obrazce na podlagi uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72. |
| --- | --- |

2.

Po datumu začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 bodo strukturirani elektronski dokumenti v papirni obliki nadomestili e-obrazce na podlagi uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72.

| 3. | Ne glede na odstavek 2 lahko države članice, ki imajo nacionalne elektronske aplikacije, ki ustvarjajo e-obrazce, ali ki imajo vzpostavljene elektronske izmenjave (na primer projekti Build), katerih ni mogoče primerno zamenjati v tem časovnem okviru, te v prehodnem obdobju še naprej uporabljajo, če so pravice državljanov v skladu z novima uredbama v celoti zagotovljene. |
| --- | --- |

3.

Ne glede na odstavek 2 lahko države članice, ki imajo nacionalne elektronske aplikacije, ki ustvarjajo e-obrazce, ali ki imajo vzpostavljene elektronske izmenjave (na primer projekti Build), katerih ni mogoče primerno zamenjati v tem časovnem okviru, te v prehodnem obdobju še naprej uporabljajo, če so pravice državljanov v skladu z novima uredbama v celoti zagotovljene.

| 4. | V vseh primerih nosilec v prehodnem obdobju sprejme ustrezne informacije v zvezi s katerim koli dokumentom, ki ga je izdal drug nosilec, tudi če temeljijo na zastareli obliki, vsebini ali strukturi. V primeru dvoma v zvezi s pravicami zadevnega državljana nosilec v duhu dobrega sodelovanja stopi v stik z nosilcem, ki je izdal dokument. |
| --- | --- |

4.

V vseh primerih nosilec v prehodnem obdobju sprejme ustrezne informacije v zvezi s katerim koli dokumentom, ki ga je izdal drug nosilec, tudi če temeljijo na zastareli obliki, vsebini ali strukturi. V primeru dvoma v zvezi s pravicami zadevnega državljana nosilec v duhu dobrega sodelovanja stopi v stik z nosilcem, ki je izdal dokument.

| 5. | Kot je navedeno v odstavku 5 Sklepa št. H1, bodo e-obrazci, dokumenti in evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (vključno z začasnimi nadomestnimi potrdili), izdani pred datumom začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, še naprej veljali in jih bodo organi drugih držav članic upoštevali tudi po navedenem datumu, dokler se ne izteče njihov datum veljavnosti ali dokler niso umaknjeni ali nadomeščeni z dokumenti, izdanimi ali predloženimi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

5.

Kot je navedeno v odstavku 5 Sklepa št. H1, bodo e-obrazci, dokumenti in evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (vključno z začasnimi nadomestnimi potrdili), izdani pred datumom začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, še naprej veljali in jih bodo organi drugih držav članic upoštevali tudi po navedenem datumu, dokler se ne izteče njihov datum veljavnosti ali dokler niso umaknjeni ali nadomeščeni z dokumenti, izdanimi ali predloženimi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 6. | Vsaka država članica lahko pristopi k izvajanju elektronske izmenjave informacij socialne varnosti (EESSI) na prožen in postopen način po posameznih sektorjih, ko bo omogočena povezava z EESSI prek dostopnih točk. Država članica se lahko tudi odloči, da se bo v EESSI vključila šele, ko bo omogočena povezava vseh sektorjev. |
| --- | --- |

6.

Vsaka država članica lahko pristopi k izvajanju elektronske izmenjave informacij socialne varnosti (EESSI) na prožen in postopen način po posameznih sektorjih, ko bo omogočena povezava z EESSI prek dostopnih točk. Država članica se lahko tudi odloči, da se bo v EESSI vključila šele, ko bo omogočena povezava vseh sektorjev.

| 7. | „Omogočena povezava z EESSI“ pomeni, da lahko zadevni sektor/dostopna točka pošilja vsa sporočila v navedenem sektorju dostopnim točkam drugih držav članic ali jih od njih prejema. |
| --- | --- |

7.

„Omogočena povezava z EESSI“ pomeni, da lahko zadevni sektor/dostopna točka pošilja vsa sporočila v navedenem sektorju dostopnim točkam drugih držav članic ali jih od njih prejema.

| 8. | Informacije o tem, kateri sektor v kateri državi članici je povezan z EESSI, se vključijo na seznam, ki je na voljo nacionalnim nosilcem, upoštevajo pa se tudi v imeniku EESSI. Zato države članice pisno obvestijo Upravno komisijo pred datumom povezave. |
| --- | --- |

8.

Informacije o tem, kateri sektor v kateri državi članici je povezan z EESSI, se vključijo na seznam, ki je na voljo nacionalnim nosilcem, upoštevajo pa se tudi v imeniku EESSI. Zato države članice pisno obvestijo Upravno komisijo pred datumom povezave.

| 9. | V prehodnem obdobju izmenjava informacij med dvema državama članicama znotraj sektorja poteka v okviru EESSI ali zunaj EESSI; poteka enotno, ne da bi to vplivalo na kakršne koli dvostranske dogovore, ki lahko na primer zadevajo skupno preskušanje ali usposabljanje ali podobne razloge. |
| --- | --- |

9.

V prehodnem obdobju izmenjava informacij med dvema državama članicama znotraj sektorja poteka v okviru EESSI ali zunaj EESSI; poteka enotno, ne da bi to vplivalo na kakršne koli dvostranske dogovore, ki lahko na primer zadevajo skupno preskušanje ali usposabljanje ali podobne razloge.

| 10. | Standardizirana oblika za standardne elektronske dokumente v papirni obliki, ki jo odobri Upravna komisija, je na voljo nosilcem. |
| --- | --- |

10.

Standardizirana oblika za standardne elektronske dokumente v papirni obliki, ki jo odobri Upravna komisija, je na voljo nosilcem.

| 11. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

11.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

3

(4)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1.

4

(5)  Glej stran 13 tega Uradnega lista.

5

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/11

---

SKLEP št. F1

z dne 12. junija 2009

o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/04

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju člena 1(a) in (b) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kadar družinske dajatve izplačuje več kot ena država članica, upravičenost do družinskih dajatev države članice, v kateri so pravice pridobljene iz prejemanja pokojnine ali na podlagi stalnega prebivališča, miruje do zneska družinskih dajatev, ki ga določi država članica, v kateri so pravice pridobljene iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe. Zato je pomembno vedeti, katera druga obdobja štejejo kot dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, da se določi prednostni vrstni red v primeru prekrivanja. |
| --- | --- |

(1)

Kadar družinske dajatve izplačuje več kot ena država članica, upravičenost do družinskih dajatev države članice, v kateri so pravice pridobljene iz prejemanja pokojnine ali na podlagi stalnega prebivališča, miruje do zneska družinskih dajatev, ki ga določi država članica, v kateri so pravice pridobljene iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe. Zato je pomembno vedeti, katera druga obdobja štejejo kot dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, da se določi prednostni vrstni red v primeru prekrivanja.

| (2) | Zakonodaje nekaterih držav članic določajo, da se za pridobitev upravičenosti do družinskih dajatev obdobja začasne prekinitve ali prekinitve dejanske dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe zaradi dopusta, brezposelnosti, začasne nezmožnosti za delo, stavk ali izprtja obravnavajo kot obdobja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe ali se štejejo kot obdobja neaktivnosti, ki po potrebi sama po sebi ali kot posledica predhodne dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe omogočajo plačilo družinskih dajatev. |
| --- | --- |

(2)

Zakonodaje nekaterih držav članic določajo, da se za pridobitev upravičenosti do družinskih dajatev obdobja začasne prekinitve ali prekinitve dejanske dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe zaradi dopusta, brezposelnosti, začasne nezmožnosti za delo, stavk ali izprtja obravnavajo kot obdobja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe ali se štejejo kot obdobja neaktivnosti, ki po potrebi sama po sebi ali kot posledica predhodne dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe omogočajo plačilo družinskih dajatev.

| (3) | Člen 1(a) in (b) Uredbe (ES) št. 883/2004 določa opredelitve „dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ kot „katero koli dejavnost ali enakovreden položaj, ki se kot tak obravnava v zakonodaji s področja socialne varnosti države članice, v kateri taka dejavnost ali enakovreden položaj obstaja“. |
| --- | --- |

(3)

Člen 1(a) in (b) Uredbe (ES) št. 883/2004 določa opredelitve „dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ kot „katero koli dejavnost ali enakovreden položaj, ki se kot tak obravnava v zakonodaji s področja socialne varnosti države članice, v kateri taka dejavnost ali enakovreden položaj obstaja“.

| (4) | Bistveno je poznati obseg „pravic iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ iz člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004, da se preprečijo kakršne koli negotovosti ali razlike v razlagi. |
| --- | --- |

(4)

Bistveno je poznati obseg „pravic iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ iz člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004, da se preprečijo kakršne koli negotovosti ali razlike v razlagi.

| (5) | Če se je delavcu zaradi neplačanega dopusta po rojstvu otroka in za namen vzgoje tega otroka status aktivne zaposlitve začasno prekinil, je Sodišče Evropskih skupnosti (3) opozorilo na člen 73 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (4) v povezavi s členom 13(2)(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (5). Zato se mora takšen neplačan dopust tudi šteti za dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe za namene člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004. V tej zvezi je Sodišče ponovno poudarilo, da se zgoraj navedene določbe lahko uporabljajo le, dokler ima zadevna oseba status zaposlene ali samozaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (6), ki zahteva, da je zadevna oseba vključena vsaj v en sistem socialne varnosti. To ne velja za osebe na neplačanem dopustu, ki niso več vključene v noben sistem socialne varnosti zadevne države članice. |
| --- | --- |

(5)

Če se je delavcu zaradi neplačanega dopusta po rojstvu otroka in za namen vzgoje tega otroka status aktivne zaposlitve začasno prekinil, je Sodišče Evropskih skupnosti (3) opozorilo na člen 73 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (4) v povezavi s členom 13(2)(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (5). Zato se mora takšen neplačan dopust tudi šteti za dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe za namene člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004. V tej zvezi je Sodišče ponovno poudarilo, da se zgoraj navedene določbe lahko uporabljajo le, dokler ima zadevna oseba status zaposlene ali samozaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (6), ki zahteva, da je zadevna oseba vključena vsaj v en sistem socialne varnosti. To ne velja za osebe na neplačanem dopustu, ki niso več vključene v noben sistem socialne varnosti zadevne države članice.

| (6) | Zaradi različnih sistemov neplačanega dopusta v državah članicah in stalnih sprememb v nacionalni zakonodaji lahko obstaja le neizčrpen seznam primerov, v katerih se med obdobjem dopusta šteje, da oseba opravlja dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe. Zato ni smiselno opredeliti vseh primerov, v katerih takšen neplačan dopust ustreza dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, in primerov, v katerih ni potrebne tesne povezave s pridobitno dejavnostjo.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(6)

Zaradi različnih sistemov neplačanega dopusta v državah članicah in stalnih sprememb v nacionalni zakonodaji lahko obstaja le neizčrpen seznam primerov, v katerih se med obdobjem dopusta šteje, da oseba opravlja dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe. Zato ni smiselno opredeliti vseh primerov, v katerih takšen neplačan dopust ustreza dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, in primerov, v katerih ni potrebne tesne povezave s pridobitno dejavnostjo.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Za namene člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 se družinske dajatve štejejo za pridobljene „iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ zlasti:






  (a) | na podlagi dejanske dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe; in tudi |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 se družinske dajatve štejejo za pridobljene „iz dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe“ zlasti:

(a)

na podlagi dejanske dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe; in tudi

| (b) | v obdobju kakršne koli začasne prekinitve takšne dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe






  (i) | zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali dajatve, razen pokojnin, izplačljive v zvezi s temi primeri; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v obdobju kakršne koli začasne prekinitve takšne dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe

(i)

zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali dajatve, razen pokojnin, izplačljive v zvezi s temi primeri; ali

| (ii) | med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali |
| --- | --- |

(ii)

med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali

| (iii) | med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza takšni dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe v skladu z ustrezno zakonodajo. |
| --- | --- |

(iii)

med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza takšni dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe v skladu z ustrezno zakonodajo.

| 2. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Sodba z dne 7. junija 2005 v zadevi C-543/03, Dodl and Oberhollenzer proti Tiroler Gebietskrankenkasse.

3

Dodl and Oberhollenzer proti Tiroler Gebietskrankenkasse

(4)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

4

(5)  Zdaj člen 67 in člen 11(3)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004.

5

(6)  Zdaj člen 1(c) Uredbe (ES) št. 883/2004.

6

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/13

---

SKLEP št. H1

z dne 12. junija 2009

o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/05

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju členov 87 do 91 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju člena 64(7) in členov 93 do 97 Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 začneta veljati 1. maja 2010, uredbi Sveta (EGS) št. 1408/71 (3) in (EGS) št. 574/72 (4) pa se isti dan razveljavita, razen za primere, ki jih urejata člen 90(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člen 96(1) Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 začneta veljati 1. maja 2010, uredbi Sveta (EGS) št. 1408/71 (3) in (EGS) št. 574/72 (4) pa se isti dan razveljavita, razen za primere, ki jih urejata člen 90(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člen 96(1) Uredbe (ES) št. 987/2009.

| (2) | Ob upoštevanju člena 87(8) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 94 Uredbe (ES) št. 987/2009 zahtevke, ki so vloženi pred datumom začetka veljavnosti navedenih uredb, načeloma še naprej ureja zakonodaja, ki se je zanje uporabljala ob njihovi vložitvi, pri čemer se določbe navedenih uredb uporabljajo le za zahtevke, vložene po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju člena 87(8) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 94 Uredbe (ES) št. 987/2009 zahtevke, ki so vloženi pred datumom začetka veljavnosti navedenih uredb, načeloma še naprej ureja zakonodaja, ki se je zanje uporabljala ob njihovi vložitvi, pri čemer se določbe navedenih uredb uporabljajo le za zahtevke, vložene po začetku njihove veljavnosti.

| (3) | Sklepi št. 74 do 208 in priporočila št. 14 do 23 Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov, ki še veljajo, postanejo brezpredmetni na dan razveljavitve uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 ter začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(3)

Sklepi št. 74 do 208 in priporočila št. 14 do 23 Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov, ki še veljajo, postanejo brezpredmetni na dan razveljavitve uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 ter začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| (4) | Nekatere sklepe in priporočila, ki se uporabljajo v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 je treba prilagoditi, da bodo ustrezali določbam uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(4)

Nekatere sklepe in priporočila, ki se uporabljajo v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 je treba prilagoditi, da bodo ustrezali določbam uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| (5) | Nosilcem je treba zagotoviti preglednost in navodila za uporabo sklepov in priporočil Upravne komisije v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 po datumu začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(5)

Nosilcem je treba zagotoviti preglednost in navodila za uporabo sklepov in priporočil Upravne komisije v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 po datumu začetka veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| (6) | Zaradi pravne in tehnične zapletenosti, kratkega roka in potrebe po prednostni obravnavi nekaterih nalog Upravne komisije nekateri sklepi ne bodo pravočasno pripravljeni za objavo pred začetkom veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, ampak šele pozneje. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi pravne in tehnične zapletenosti, kratkega roka in potrebe po prednostni obravnavi nekaterih nalog Upravne komisije nekateri sklepi ne bodo pravočasno pripravljeni za objavo pred začetkom veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, ampak šele pozneje.

| (7) | Nekatere določbe sklepov in priporočil, ki se uporabljajo v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72, so neposredno vključene v določbe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere določbe sklepov in priporočil, ki se uporabljajo v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72, so neposredno vključene v določbe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| (8) | V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(8)

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Sklepi in priporočila, ki se sklicujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72, se ne uporabljajo za primere, ki jih urejata uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.
  Kljub temu se navedeni sklepi in priporočila še naprej uporabljajo, kadar uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 še naprej veljata in imata pravni učinek, zlasti v primerih iz druge alinee člena 90(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in druge alinee člena 96(1) Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

1.

Sklepi in priporočila, ki se sklicujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72, se ne uporabljajo za primere, ki jih urejata uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

Kljub temu se navedeni sklepi in priporočila še naprej uporabljajo, kadar uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 še naprej veljata in imata pravni učinek, zlasti v primerih iz druge alinee člena 90(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in druge alinee člena 96(1) Uredbe (ES) št. 987/2009.

| 2. | Sklepi in priporočila, ki so navedeni v delu A Priloge, se ne nadomestijo s sklepi ali priporočili na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

2.

Sklepi in priporočila, ki so navedeni v delu A Priloge, se ne nadomestijo s sklepi ali priporočili na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 3. | Sklepi in priporočila, ki so navedeni v delu B Priloge, se nadomestijo z navedenimi novimi sklepi in priporočili na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Sklepi in priporočila, ki so navedeni v delu B Priloge, se nadomestijo z navedenimi novimi sklepi in priporočili na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 4. | Sklepe, navedene v delu C Priloge, Upravna komisija čim prej prilagodi, tako da ustrezajo določbam uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, ker je treba načela iz teh sklepov uporabljati tudi v zvezi z navedenima uredbama. |
| --- | --- |

4.

Sklepe, navedene v delu C Priloge, Upravna komisija čim prej prilagodi, tako da ustrezajo določbam uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, ker je treba načela iz teh sklepov uporabljati tudi v zvezi z navedenima uredbama.

| 5. | Dokumenti, ki so potrebni za uporabo uredb (EGS) št. 1408/71 in št. (EGS) št. 574/72 (to so e-obrazci, evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in začasna nadomestna potrdila) in ki jih izdajo pristojni nosilci, organi in druga telesa držav članic pred začetkom veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, še naprej veljajo (kljub dejstvu, da se sklici navezujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72) ter jih nosilci, organi in druga telesa drugih držav članic upoštevajo tudi po navedenem datumu, dokler se ne izteče njihova veljavnost ali dokler niso umaknjeni oziroma nadomeščeni z dokumenti, izdanimi ali predloženimi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

5.

Dokumenti, ki so potrebni za uporabo uredb (EGS) št. 1408/71 in št. (EGS) št. 574/72 (to so e-obrazci, evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in začasna nadomestna potrdila) in ki jih izdajo pristojni nosilci, organi in druga telesa držav članic pred začetkom veljavnosti uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, še naprej veljajo (kljub dejstvu, da se sklici navezujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72) ter jih nosilci, organi in druga telesa drugih držav članic upoštevajo tudi po navedenem datumu, dokler se ne izteče njihova veljavnost ali dokler niso umaknjeni oziroma nadomeščeni z dokumenti, izdanimi ali predloženimi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 6. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

6.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

3

(4)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1.

4

---

PRILOGA

DEL A

(Sklepi in priporočila, ki se sklicujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 in ki ne bodo nadomeščeni z novimi na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009)

Sklepi:

| | Sklep št. 74 |
| --- | --- |

Sklep št. 74

| | Sklep št. 76 |
| --- | --- |

Sklep št. 76

| | Sklep št. 79 |
| --- | --- |

Sklep št. 79

| | Sklep št. 81 |
| --- | --- |

Sklep št. 81

| | Sklep št. 85 |
| --- | --- |

Sklep št. 85

| | Sklep št. 89 |
| --- | --- |

Sklep št. 89

| | Sklep št. 91 |
| --- | --- |

Sklep št. 91

| | Sklep št. 115 |
| --- | --- |

Sklep št. 115

| | Sklep št. 117 |
| --- | --- |

Sklep št. 117

| | Sklep št. 118 |
| --- | --- |

Sklep št. 118

| | Sklep št. 121 |
| --- | --- |

Sklep št. 121

| | Sklep št. 126 |
| --- | --- |

Sklep št. 126

| | Sklep št. 132 |
| --- | --- |

Sklep št. 132

| | Sklep št. 133 |
| --- | --- |

Sklep št. 133

| | Sklep št. 134 |
| --- | --- |

Sklep št. 134

| | Sklep št. 135 |
| --- | --- |

Sklep št. 135

| | Sklep št. 136 |
| --- | --- |

Sklep št. 136

| | Sklep št. 137 |
| --- | --- |

Sklep št. 137

| | Sklep št. 142 |
| --- | --- |

Sklep št. 142

| | Sklep št. 143 |
| --- | --- |

Sklep št. 143

| | Sklep št. 145 |
| --- | --- |

Sklep št. 145

| | Sklep št. 146 |
| --- | --- |

Sklep št. 146

| | Sklep št. 148 |
| --- | --- |

Sklep št. 148

| | Sklep št. 151 |
| --- | --- |

Sklep št. 151

| | Sklep št. 152 |
| --- | --- |

Sklep št. 152

| | Sklep št. 156 |
| --- | --- |

Sklep št. 156

| | Sklep št. 167 |
| --- | --- |

Sklep št. 167

| | Sklep št. 171 |
| --- | --- |

Sklep št. 171

| | Sklep št. 173 |
| --- | --- |

Sklep št. 173

| | Sklep št. 174 |
| --- | --- |

Sklep št. 174

| | Sklep št. 176 |
| --- | --- |

Sklep št. 176

| | Sklep št. 178 |
| --- | --- |

Sklep št. 178

| | Sklep št. 180 |
| --- | --- |

Sklep št. 180

| | Sklep št. 192 |
| --- | --- |

Sklep št. 192

| | Sklep št. 193 |
| --- | --- |

Sklep št. 193

| | Sklep št. 197 |
| --- | --- |

Sklep št. 197

| | Sklep št. 198 |
| --- | --- |

Sklep št. 198

| | Sklep št. 199 |
| --- | --- |

Sklep št. 199

| | Sklep št. 201 |
| --- | --- |

Sklep št. 201

| | Sklep št. 202 |
| --- | --- |

Sklep št. 202

| | Sklep št. 204 |
| --- | --- |

Sklep št. 204

Priporočila:

| | Priporočilo št. 15 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 15

| | Priporočilo št. 16 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 16

| | Priporočilo št. 17 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 17

| | Priporočilo št. 19 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 19

| | Priporočilo št. 20 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 20

| | Priporočilo št. 23 |
| --- | --- |

Priporočilo št. 23

DEL B

(Nadomeščeni sklepi in priporočila, ki se sklicujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72, ter sklepi in priporočila, ki jih nadomeščajo na podlagi uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009)

| Sklepi v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 | Ustrezni sklepi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 |
| --- | --- |
| Sklep št. 75 | SKLEP št. P1 |
| Sklep št. 83 | SKLEP št. U1 |
| Sklep št. 96 | SKLEP št. P1 |
| Sklep št. 99 | SKLEP št. H1 |
| Sklep št. 100 | SKLEP št. H1 |
| Sklep št. 101 | SKLEP št. H1 |
| Sklep št. 105 | SKLEP št. P1 |
| Sklep št. 139 | SKLEP št. H1 |
| Sklep št. 140 | SKLEP št. H1 |
| Sklep št. 160 | SKLEP št. U2 |
| Sklep št. 181 | SKLEP št. A2 |
| Sklep št. 189 | SKLEP št. S1 |
| Sklep št. 190 | SKLEP št. S2 |
| Sklep št. 191 | SKLEP št. S1 |
| Sklep št. 194 | SKLEP št. S3 |
| Sklep št. 195 | SKLEP št. S3 |
| Sklep št. 196 | SKLEP št. S3 |
| Sklep št. 200 | SKLEP št. H3 |
| Sklep št. 203 | SKLEP št. S1 |
| Sklep št. 205 | SKLEP št. U3 |
| Sklep št. 207 | SKLEP št. F1 |

Sklepi v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72

Ustrezni sklepi v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009

Sklep št. 75

SKLEP št. P1

Sklep št. 83

SKLEP št. U1

Sklep št. 96

SKLEP št. P1

Sklep št. 99

SKLEP št. H1

Sklep št. 100

SKLEP št. H1

Sklep št. 101

SKLEP št. H1

Sklep št. 105

SKLEP št. P1

Sklep št. 139

SKLEP št. H1

Sklep št. 140

SKLEP št. H1

Sklep št. 160

SKLEP št. U2

Sklep št. 181

SKLEP št. A2

Sklep št. 189

SKLEP št. S1

Sklep št. 190

SKLEP št. S2

Sklep št. 191

SKLEP št. S1

Sklep št. 194

SKLEP št. S3

Sklep št. 195

SKLEP št. S3

Sklep št. 196

SKLEP št. S3

Sklep št. 200

SKLEP št. H3

Sklep št. 203

SKLEP št. S1

Sklep št. 205

SKLEP št. U3

Sklep št. 207

SKLEP št. F1

| Priporočila v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 | Ustrezna priporočila v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 |
| --- | --- |
| Priporočilo št. 18 | PRIPOROČILO št. U1 |
| Priporočilo št. 21 | PRIPOROČILO št. U2 |
| Priporočilo št. 22 | PRIPOROČILO št. P1 |

Priporočila v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72

Ustrezna priporočila v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009

Priporočilo št. 18

PRIPOROČILO št. U1

Priporočilo št. 21

PRIPOROČILO št. U2

Priporočilo št. 22

PRIPOROČILO št. P1

DEL C

(Sklepi, ki se sklicujejo na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 in ki jih mora Upravna komisija še prilagoditi)

| | Sklep št. 138 |
| --- | --- |

Sklep št. 138

| | Sklepa št. 147 in 150 |
| --- | --- |

Sklepa št. 147 in 150

| | Sklep št. 170 (vključno s 185) |
| --- | --- |

Sklep št. 170 (vključno s 185)

| | Sklep št. 175 |
| --- | --- |

Sklep št. 175

| | Sklep št. 206 |
| --- | --- |

Sklep št. 206

| | Sklep št. 208 |
| --- | --- |

Sklep št. 208

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/17

---

SKLEP št. H2

z dne 12. junija 2009

o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/06

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim Upravna komisija spodbuja in razvija sodelovanje med državami članicami s posodobitvijo postopkov za izmenjavo informacij, zlasti s prilagoditvijo pretoka informacij v elektronski obliki med nosilci, ob upoštevanju razvoja obdelave podatkov v posamezni državi članici, sprejme skupna strukturna pravila za službe za obdelavo podatkov, zlasti glede varnosti in uporabe standardov, ter sprejme določbe o delovanju skupnega dela teh služb,

ob upoštevanju člena 73 Uredbe (ES) št. 883/2004, v skladu s katerim Upravna komisija pripravi in določi način dela in sestavo Tehnične komisije, ki pripravlja poročila in obrazložena mnenja, preden Upravna komisija sprejme odločitve iz člena 72(d) –

SKLENILA:

Člen 1

1.   Upravna komisija ustanovi Tehnično komisijo za obdelavo podatkov, kot je določeno v členu 73(1) Uredbe (ES) št. 883/2004. Imenuje se „Tehnična komisija“.

2.   Tehnična komisija ima naloge, določene v členu 73(2) Uredbe (ES) št. 883/2004.

3.   Pristojnosti in pooblastila glede posebnih nalog Tehnične komisije sestavi Upravna komisija, ki lahko te naloge spremeni v skladu z zahtevami.

Člen 2

Tehnična komisija svoja poročila in obrazložena mnenja po potrebi sprejme na podlagi tehničnih dokumentov in študij. Od nacionalnih uprav lahko zahteva kakršne koli informacije, ki se ji zdijo pomembne za primerno izpolnjevanje njenih nalog.

Člen 3

1.   Tehnično komisijo sestavljata dva člana iz vsake države članice, od katerih je eden imenovan za stalnega člana, drugi pa za njegovega namestnika. Vladni predstavnik države članice v Upravni komisiji posreduje imenovanja iz vsake države članice generalnemu sekretarju Upravne komisije.

2.   Poročila in obrazložena mnenja se sprejemajo z navadno večino vseh članov Tehnične komisije, pri čemer je vsaka država članica upravičena do enega glasu, ki ga odda stalni član ali njegov namestnik, če je ta odsoten. V poročilih ali obrazloženih mnenjih Tehnične komisije mora biti navedeno, ali so bila sprejeta soglasno ali z navadno večino. V primeru manjšine morajo vsebovati zaključke ali pridržke manjšine.

3.   Tehnična komisija lahko sklene, da bo poročila in obrazložena mnenja sprejela po pisnem postopku, če je bil tak postopek sprejet na predhodnem sestanku Tehnične komisije.

V ta namen predsednik pošlje članom Tehnične komisije besedilo, ki naj bi ga sprejeli. Člani imajo možnost, da v dogovorjenem roku, ki je vsaj deset delovnih dni, sporočijo, da predlagano besedilo zavračajo ali da se bodo vzdržali glasovanja. Če v dogovorjenem roku ne odgovorijo, se šteje kot glas za predlagano besedilo.

Predsednik lahko začne tudi pisni postopek, če na sestanku Tehnične komisije ni bil dosežen predhoden dogovor. V takšnem primeru se kot glasovi za štejejo le pisna soglasja k predlaganemu besedilu, pri čemer je določen rok vsaj 15 delovnih dni.

Predsednik ob izteku dogovorjenega roka člane obvesti o izidu glasovanja. Kadar sklep dobi zahtevano število glasov, velja, da je bil sprejet zadnji dan roka za pisno glasovanje.

4.   Če član Tehnične komisije med pisnim postopkom predlaga spremembo besedila, predsednik:

| (a) | znova začne pisni postopek, tako da članom sporoči predlagane spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 3, ali |
| --- | --- |

(a)

znova začne pisni postopek, tako da članom sporoči predlagane spremembe v skladu s postopkom iz odstavka 3, ali

| (b) | prekliče pisni postopek in predloži zadevo v obravnavo na naslednjem sestanku, |
| --- | --- |

(b)

prekliče pisni postopek in predloži zadevo v obravnavo na naslednjem sestanku,

odvisno od tega, kateri postopek se predsedniku zdi primernejši v obravnavani zadevi.

5.   Če član Tehnične komisije pred iztekom roka za pisno glasovanje zahteva, da se predlagano besedilo prouči na sestanku Tehnične komisije, se pisni postopek prekliče.

Zadeva se prouči na naslednjem sestanku Tehnične komisije.

6.   Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali oseba, ki jo Komisija Evropskih skupnosti imenuje, deluje v Tehnični komisiji kot svetovalec.

Člen 4

Mesto predsednika Tehnične komisije zasede vsake pol leta stalni član ali drug imenovani uradnik iz države, iz katere prihaja predstavnik v Upravni komisiji, ki ima v istem obdobju mesto predsednika v navedeni komisiji. Predsednik Tehnične komisije poroča o dejavnostih Tehnične komisije, kot to zahteva predsednik Upravne komisije.

Člen 5

Tehnična komisija lahko sestavi ad hoc delovne skupine za obravnavanje posebnih vprašanj. Tehnična komisija opiše naloge za takšne delovne skupine, časovni razpored za dokončanje teh nalog in finančne posledice njihovega delovanja v okviru delovnega programa iz člena 7.

Člen 6

Sekretariat Upravne komisije pripravi in organizira sestanke Tehnične komisije ter sestavi zapisnike teh sestankov.

Člen 7

Tehnična komisija predloži Upravni komisiji v odobritev podrobni delovni program. Tehnična komisija tudi vsako leto poroča Upravni komisiji o svojih dejavnostih in dosežkih v zvezi z delovnim programom in kakršnimi koli predlogi za njegovo spremembo.

Člen 8

Vsako predlagano dejavnost Tehnične komisije, katere stroške predvidoma krije Komisija Evropskih skupnosti, odobri predstavnik navedene institucije.

Člen 9

Jeziki Tehnične komisije so isti kot uradni jeziki institucij Skupnosti v skladu s členom 290 Pogodbe.

Člen 10

Dopolnilna pravila iz priložene priloge veljajo tudi za Tehnično komisijo.

Člen 11

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA

DOPOLNILNA PRAVILA TEHNIČNE KOMISIJE

1.   Udeležba na sestankih

| (a) | Če se predsednik ne more udeležiti sestanka Tehnične komisije, prevzame funkcijo predsednika njegov namestnik. |
| --- | --- |

(a)

Če se predsednik ne more udeležiti sestanka Tehnične komisije, prevzame funkcijo predsednika njegov namestnik.

| (b) | Na sestankih Tehnične komisije lahko spremlja člane eden ali več dodatnih strokovnjakov, kadar je to potrebno zaradi narave obravnavanih zadev. Posamezna delegacija praviloma ne sme šteti več kot štiri osebe. |
| --- | --- |

(b)

Na sestankih Tehnične komisije lahko spremlja člane eden ali več dodatnih strokovnjakov, kadar je to potrebno zaradi narave obravnavanih zadev. Posamezna delegacija praviloma ne sme šteti več kot štiri osebe.

| (c) | Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali član sekretariata ali katera koli druga oseba, ki jo imenuje generalni sekretar Upravne komisije, se udeleži vseh sestankov Tehnične komisije ali njenih ad hoc delovnih skupin. Teh sestankov se lahko udeležijo tudi predstavniki drugih služb Komisije Evropskih skupnosti, kadar je to primerno za obravnavano vprašanje. |
| --- | --- |

(c)

Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali član sekretariata ali katera koli druga oseba, ki jo imenuje generalni sekretar Upravne komisije, se udeleži vseh sestankov Tehnične komisije ali njenih ad hoc delovnih skupin. Teh sestankov se lahko udeležijo tudi predstavniki drugih služb Komisije Evropskih skupnosti, kadar je to primerno za obravnavano vprašanje.

2.   Glasovanje

| (a) | Kadar zaseda mesto predsednika stalni član Tehnične komisije, glasuje namesto njega njegov namestnik. |
| --- | --- |

(a)

Kadar zaseda mesto predsednika stalni član Tehnične komisije, glasuje namesto njega njegov namestnik.

| (b) | Vsakega člana, ki je pri glasovanju navzoč in se vzdrži glasovanja, predsednik vpraša za razloge, zakaj se je vzdržal. |
| --- | --- |

(b)

Vsakega člana, ki je pri glasovanju navzoč in se vzdrži glasovanja, predsednik vpraša za razloge, zakaj se je vzdržal.

| (c) | Kadar se glasovanja vzdrži večina navzočih članov, velja, da predlog, o katerem se je glasovalo, ni bil obravnavan. |
| --- | --- |

(c)

Kadar se glasovanja vzdrži večina navzočih članov, velja, da predlog, o katerem se je glasovalo, ni bil obravnavan.

3.   Dnevni red

| (a) | Začasni dnevni red vsakega sestanka Tehnične komisije pripravi sekretariat ob posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije. Preden sekretariat predlaga vključitev točke na dnevni red, lahko po potrebi zadevne delegacije pozove, da pisno predstavijo svoja stališča o tem vprašanju. |
| --- | --- |

(a)

Začasni dnevni red vsakega sestanka Tehnične komisije pripravi sekretariat ob posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije. Preden sekretariat predlaga vključitev točke na dnevni red, lahko po potrebi zadevne delegacije pozove, da pisno predstavijo svoja stališča o tem vprašanju.

| (b) | Začasni dnevni red načeloma obsega točke, za katere je sekretariat vsaj 20 delovnih dni pred začetkom sestanka prejel zahtevek člana ali predstavnika Komisije Evropskih skupnosti in po potrebi pripombe v zvezi s tem zahtevkom. |
| --- | --- |

(b)

Začasni dnevni red načeloma obsega točke, za katere je sekretariat vsaj 20 delovnih dni pred začetkom sestanka prejel zahtevek člana ali predstavnika Komisije Evropskih skupnosti in po potrebi pripombe v zvezi s tem zahtevkom.

| (c) | Začasni dnevni red se mora vsaj 10 delovnih dni pred začetkom vsakega sestanka poslati članom Tehnične komisije, predstavniku Komisije Evropskih skupnosti in vsaki drugi osebi, katere udeležba se pričakuje. Dokumenti v zvezi s točkami dnevnega reda se pošljejo takoj, ko so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Začasni dnevni red se mora vsaj 10 delovnih dni pred začetkom vsakega sestanka poslati članom Tehnične komisije, predstavniku Komisije Evropskih skupnosti in vsaki drugi osebi, katere udeležba se pričakuje. Dokumenti v zvezi s točkami dnevnega reda se pošljejo takoj, ko so na voljo.

| (d) | Na začetku vsakega sestanka Tehnična komisija odobri njegov dnevni red. Da se nanj vključijo katere koli točke poleg tistih z začasnega dnevnega reda, je potreben soglasno sprejet sklep Tehnične komisije. Člani Tehnične komisije lahko, razen v nujnih primerih, do naslednjega sestanka zadržijo končno mnenje glede točk z začasnega dnevnega reda, za katere niso prejeli ustreznih dokumentov v svojem jeziku pet delovnih dni pred začetkom sestanka. |
| --- | --- |

(d)

Na začetku vsakega sestanka Tehnična komisija odobri njegov dnevni red. Da se nanj vključijo katere koli točke poleg tistih z začasnega dnevnega reda, je potreben soglasno sprejet sklep Tehnične komisije. Člani Tehnične komisije lahko, razen v nujnih primerih, do naslednjega sestanka zadržijo končno mnenje glede točk z začasnega dnevnega reda, za katere niso prejeli ustreznih dokumentov v svojem jeziku pet delovnih dni pred začetkom sestanka.

4.   
  Ad hoc delovne skupine

| (a) | Ad hoc delovnim skupinam predseduje strokovnjak, ki ga imenuje predsednik Tehnične komisije po posvetovanju s predstavnikom Komisije Evropskih skupnosti, ali, če to ni mogoče, strokovnjak, ki predstavlja državo, katere predstavnik v Upravni komisiji zaseda mesto predsednika v navedeni komisiji. |
| --- | --- |

(a)

Ad hoc delovnim skupinam predseduje strokovnjak, ki ga imenuje predsednik Tehnične komisije po posvetovanju s predstavnikom Komisije Evropskih skupnosti, ali, če to ni mogoče, strokovnjak, ki predstavlja državo, katere predstavnik v Upravni komisiji zaseda mesto predsednika v navedeni komisiji.

| (b) | Predsednik ad hoc delovne skupine je povabljen na sestanek Tehnične komisije, na katerem se razpravlja o poročilu navedene ad hoc delovne skupine. |
| --- | --- |

(b)

Predsednik ad hoc delovne skupine je povabljen na sestanek Tehnične komisije, na katerem se razpravlja o poročilu navedene ad hoc delovne skupine.

5.   Upravne zadeve

| (a) | Predsednik Tehnične komisije lahko sekretariatu da kakršna koli navodila za prihodnje sestanke in izvajanje dejavnosti v okviru nalog Tehnične komisije. |
| --- | --- |

(a)

Predsednik Tehnične komisije lahko sekretariatu da kakršna koli navodila za prihodnje sestanke in izvajanje dejavnosti v okviru nalog Tehnične komisije.

| (b) | Tehnična komisija se skliče s povabilom, ki ga sekretariat po posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije pošlje članom in predstavniku Komisije Evropskih skupnosti 10 delovnih dni pred sestankom. |
| --- | --- |

(b)

Tehnična komisija se skliče s povabilom, ki ga sekretariat po posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije pošlje članom in predstavniku Komisije Evropskih skupnosti 10 delovnih dni pred sestankom.

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/21

---

SKLEP št. P1

z dne 12. junija 2009

o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/07

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ker je treba pojasniti uporabo člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter zagotoviti potrebna navodila za nosilce, katerih naloga je izvajanje teh določb,

v skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

I.   Uporaba člena 50(4) Uredbe (ES) št. 883/2004

| 1. | Nosilec, ki izplačuje dajatev, samodejno opravi nov izračun, kadar je obveščen, da upravičenec izpolnjuje pogoje za dodelitev dajatve v skladu z zakonodajo druge države članice.
  Nov izračun se ne opravi, kadar so dobe, dopolnjene po zakonodaji drugih držav članic, že upoštevane za dodelitev dajatve in po dodelitvi prvotne dajatve ni bila izpolnjena nobena doba.
  Vendar je v primeru uporabe dodatnih pogojev (ki niso povezani z izpolnitvijo zavarovalnih dob), kot je dopolnitev starosti, potrebne za dodelitev dajatve, ali sprememba števila otrok, ki se upoštevajo, samodejno potreben nov izračun. |
| --- | --- |

1.

Nosilec, ki izplačuje dajatev, samodejno opravi nov izračun, kadar je obveščen, da upravičenec izpolnjuje pogoje za dodelitev dajatve v skladu z zakonodajo druge države članice.

Nov izračun se ne opravi, kadar so dobe, dopolnjene po zakonodaji drugih držav članic, že upoštevane za dodelitev dajatve in po dodelitvi prvotne dajatve ni bila izpolnjena nobena doba.

Vendar je v primeru uporabe dodatnih pogojev (ki niso povezani z izpolnitvijo zavarovalnih dob), kot je dopolnitev starosti, potrebne za dodelitev dajatve, ali sprememba števila otrok, ki se upoštevajo, samodejno potreben nov izračun.

| 2. | Nosilec, ki opravi nov izračun dajatve, ki jo je predhodno dodelil, pri izračunu upošteva vse zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja ter katere koli druge pogoje, ki jih upravičenec izpolnjuje v skladu s svojo zakonodajo in zakonodajo drugih držav članic na dan dodelitve ponovno izračunane dajatve. |
| --- | --- |

2.

Nosilec, ki opravi nov izračun dajatve, ki jo je predhodno dodelil, pri izračunu upošteva vse zavarovalne dobe in/ali dobe prebivanja ter katere koli druge pogoje, ki jih upravičenec izpolnjuje v skladu s svojo zakonodajo in zakonodajo drugih držav članic na dan dodelitve ponovno izračunane dajatve.

| 3. | Zadevni dan je dan nastopa zavarovalnega primera v državi članici, v kateri so bili pogoji za upravičenost nazadnje izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.

Zadevni dan je dan nastopa zavarovalnega primera v državi članici, v kateri so bili pogoji za upravičenost nazadnje izpolnjeni.

II.   Uporaba člena 58 Uredbe (ES) št. 883/2004

| 4. | Nosilec, ki dodeli dodatek v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 883/2004, obvesti pristojnega nosilca v kateri koli drugi državi članici, v skladu z zakonodajo katere ima upravičenec pravico do dajatve, dodeljene v skladu z določbami poglavja 5 Uredbe. |
| --- | --- |

4.

Nosilec, ki dodeli dodatek v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 883/2004, obvesti pristojnega nosilca v kateri koli drugi državi članici, v skladu z zakonodajo katere ima upravičenec pravico do dajatve, dodeljene v skladu z določbami poglavja 5 Uredbe.

| 5. | Pristojni nosilec katere koli druge države članice, ki upravičencu dodeljuje dajatve v skladu s poglavjem 5 Uredbe (ES) št. 883/2004, januarja vsako leto obvesti nosilca, ki plačuje dodatek, o znesku dajatve, ki ga plačuje upravičencu od 1. januarja istega leta. |
| --- | --- |

5.

Pristojni nosilec katere koli druge države članice, ki upravičencu dodeljuje dajatve v skladu s poglavjem 5 Uredbe (ES) št. 883/2004, januarja vsako leto obvesti nosilca, ki plačuje dodatek, o znesku dajatve, ki ga plačuje upravičencu od 1. januarja istega leta.

III.   Uporaba člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004

| 6. | Kadar oseba vloži zahtevo za ponoven izračun invalidske pokojnine v skladu z določbami člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004, ni treba opraviti novega zdravstvenega pregleda, če se lahko informacije v dokumentaciji upravičenca štejejo za ustrezne.
  V nasprotnem primeru lahko zadevni nosilec zahteva, da se opravi nov zdravstveni pregled. |
| --- | --- |

6.

Kadar oseba vloži zahtevo za ponoven izračun invalidske pokojnine v skladu z določbami člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004, ni treba opraviti novega zdravstvenega pregleda, če se lahko informacije v dokumentaciji upravičenca štejejo za ustrezne.

V nasprotnem primeru lahko zadevni nosilec zahteva, da se opravi nov zdravstveni pregled.

IV.   Objava in začetek veljavnosti

| 7. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

7.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/23

---

SKLEP št. S1

z dne 12. junija 2009

o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/08

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 19 Uredbe (ES) št. 883/2004 v zvezi z upravičenostjo zavarovane osebe in njenih družinskih članov, ki začasno bivajo v državi članici, ki ni pristojna država članica, do storitev, ki jih med začasnim bivanjem potrebujejo iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in pričakovanega trajanja začasnega bivanja,

ob upoštevanju člena 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju člena 25(A) in (C) Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je na zasedanju v Barceloni, ki je potekalo 15. in 16. marca 2002, odločil: „da bo evropska kartica zdravstvenega zavarovanja nadomestila sedanje obrazce v papirni obliki, ki so potrebni za zdravljenje v drugi državi članici. Komisija bo predstavila predlog v zvezi s tem pred spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta leta 2003. Takšna kartica bo poenostavila postopke, ne bo pa spremenila obstoječih pravic in obveznosti“ (točka 34). |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je na zasedanju v Barceloni, ki je potekalo 15. in 16. marca 2002, odločil: „da bo evropska kartica zdravstvenega zavarovanja nadomestila sedanje obrazce v papirni obliki, ki so potrebni za zdravljenje v drugi državi članici. Komisija bo predstavila predlog v zvezi s tem pred spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta leta 2003. Takšna kartica bo poenostavila postopke, ne bo pa spremenila obstoječih pravic in obveznosti“ (točka 34).

| (2) | Glede na to, da se uporaba zdravstvenih kartic in kartic socialne v državah članicah zelo razlikuje, je evropska kartica zdravstvenega zavarovanja prvotno uvedena v obliki, ki omogoča, da se lahko podatki, potrebni za zagotavljanje zdravstvenega varstva in povračilo stroškov, razberejo s prostim očesom. Te informacije se lahko dodatno vključijo na elektronski nosilec. Elektronski nosilec se bo pozneje splošno uporabljal. |
| --- | --- |

(2)

Glede na to, da se uporaba zdravstvenih kartic in kartic socialne v državah članicah zelo razlikuje, je evropska kartica zdravstvenega zavarovanja prvotno uvedena v obliki, ki omogoča, da se lahko podatki, potrebni za zagotavljanje zdravstvenega varstva in povračilo stroškov, razberejo s prostim očesom. Te informacije se lahko dodatno vključijo na elektronski nosilec. Elektronski nosilec se bo pozneje splošno uporabljal.

| (3) | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja mora biti skladna z enotnim vzorcem, ki ga je določila Upravna komisija in ki mora prispevati k lažjemu dostopu do zdravstvenega varstva ter preprečevanju nepravilne ali goljufive uporabe kartice ali njene zlorabe. |
| --- | --- |

(3)

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja mora biti skladna z enotnim vzorcem, ki ga je določila Upravna komisija in ki mora prispevati k lažjemu dostopu do zdravstvenega varstva ter preprečevanju nepravilne ali goljufive uporabe kartice ali njene zlorabe.

| (4) | Nosilci držav članic določijo obdobje veljavnosti evropskih kartic zdravstvenega zavarovanja, ki jih izdajo. Obdobje veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja mora upoštevati predvideno trajanje upravičenosti zavarovane osebe. |
| --- | --- |

(4)

Nosilci držav članic določijo obdobje veljavnosti evropskih kartic zdravstvenega zavarovanja, ki jih izdajo. Obdobje veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja mora upoštevati predvideno trajanje upravičenosti zavarovane osebe.

| (5) | V primeru izjemnih okoliščin je treba izdati začasno nadomestno potrdilo za omejeno obdobje. „Izjemne okoliščine“ so lahko kraja ali izguba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja ali odhod, ki je prepozno najavljen, da bi bilo mogoče izdati evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja. Za začasno nadomestno potrdilo lahko zaprosi zavarovana oseba ali nosilec države začasnega bivanja. |
| --- | --- |

(5)

V primeru izjemnih okoliščin je treba izdati začasno nadomestno potrdilo za omejeno obdobje. „Izjemne okoliščine“ so lahko kraja ali izguba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja ali odhod, ki je prepozno najavljen, da bi bilo mogoče izdati evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja. Za začasno nadomestno potrdilo lahko zaprosi zavarovana oseba ali nosilec države začasnega bivanja.

| (6) | Evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja je treba uporabiti v vseh primerih začasnega bivanja, med katerim zavarovana oseba potrebuje zdravstveno varstvo, ne glede na namen bivanja, pri čemer gre lahko za turizem, poklicno dejavnost ali študij. Vendar se evropska kartica zdravstvenega zavarovanja ne sme uporabiti, kadar je namen bivanja v tujini izključno dobiti zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

(6)

Evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja je treba uporabiti v vseh primerih začasnega bivanja, med katerim zavarovana oseba potrebuje zdravstveno varstvo, ne glede na namen bivanja, pri čemer gre lahko za turizem, poklicno dejavnost ali študij. Vendar se evropska kartica zdravstvenega zavarovanja ne sme uporabiti, kadar je namen bivanja v tujini izključno dobiti zdravstveno varstvo.

| (7) | V skladu s členom 76 Uredbe (ES) št. 883/2004 morajo države članice sodelovati pri vzpostavitvi postopkov za preprečitev, da oseba, ki preneha biti upravičena do storitev za bolezen v imenu države članice in postane upravičena do storitev v imenu druge države članice, še naprej uporablja evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, ki jo je izdal nosilec prve države članice, po datumu, od katerega ni več upravičena do storitev v njegovem imenu. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 76 Uredbe (ES) št. 883/2004 morajo države članice sodelovati pri vzpostavitvi postopkov za preprečitev, da oseba, ki preneha biti upravičena do storitev za bolezen v imenu države članice in postane upravičena do storitev v imenu druge države članice, še naprej uporablja evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, ki jo je izdal nosilec prve države članice, po datumu, od katerega ni več upravičena do storitev v njegovem imenu.

| (8) | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, izdana pred začetkom uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, bo ostala veljavna do datuma izteka veljavnosti, navedenega na kartici.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(8)

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, izdana pred začetkom uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009, bo ostala veljavna do datuma izteka veljavnosti, navedenega na kartici.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

Splošna načela

| 1. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja potrjuje upravičenost zavarovane osebe in upokojenca ter njunih družinskih članov, ki začasno bivajo v državi članici, ki ni pristojna država članica, do storitev, ki jih potrebujejo iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in pričakovanega trajanja začasnega bivanja.
  Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja se ne sme uporabiti v primeru, v katerem je začasno bivanje namenjeno zdravljenju. |
| --- | --- |

1.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja potrjuje upravičenost zavarovane osebe in upokojenca ter njunih družinskih članov, ki začasno bivajo v državi članici, ki ni pristojna država članica, do storitev, ki jih potrebujejo iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in pričakovanega trajanja začasnega bivanja.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja se ne sme uporabiti v primeru, v katerem je začasno bivanje namenjeno zdravljenju.

| 2. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja je kartica posameznika, ki je izdana na ime imetnika kartice. |
| --- | --- |

2.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja je kartica posameznika, ki je izdana na ime imetnika kartice.

| 3. | Obdobje veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja določi nosilec, ki jo izda. |
| --- | --- |

3.

Obdobje veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja določi nosilec, ki jo izda.

| 4. | Stroške storitev, ki jih zagotovi nosilec države članice začasnega bivanja na podlagi veljavne evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, povrne pristojni nosilec v skladu z veljavnimi določbami. Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja je veljavna, če obdobje veljavnosti, navedeno na kartici, ni poteklo.
  Pristojni nosilec ne sme zavrniti povračila stroškov storitev, ker oseba ni več zavarovana pri nosilcu, ki je izdal evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, če so bile storitve imetniku kartice ali začasnega nadomestnega potrdila zagotovljene v obdobju veljavnosti kartice ali potrdila. |
| --- | --- |

4.

Stroške storitev, ki jih zagotovi nosilec države članice začasnega bivanja na podlagi veljavne evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, povrne pristojni nosilec v skladu z veljavnimi določbami. Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja je veljavna, če obdobje veljavnosti, navedeno na kartici, ni poteklo.

Pristojni nosilec ne sme zavrniti povračila stroškov storitev, ker oseba ni več zavarovana pri nosilcu, ki je izdal evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, če so bile storitve imetniku kartice ali začasnega nadomestnega potrdila zagotovljene v obdobju veljavnosti kartice ali potrdila.

| 5. | Kadar zaradi izjemnih okoliščin ni mogoče izdati evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, pristojni nosilec izda začasno nadomestno potrdilo z omejenim obdobjem veljavnosti. Za začasno nadomestno potrdilo lahko zaprosi zavarovana oseba ali nosilec države začasnega bivanja. |
| --- | --- |

5.

Kadar zaradi izjemnih okoliščin ni mogoče izdati evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, pristojni nosilec izda začasno nadomestno potrdilo z omejenim obdobjem veljavnosti. Za začasno nadomestno potrdilo lahko zaprosi zavarovana oseba ali nosilec države začasnega bivanja.

| 6. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja in začasno nadomestno potrdilo sta skladna z enotnim vzorcem, ki ima značilnosti in izpolnjuje tehnične specifikacije, določene s sklepom Upravne komisije. |
| --- | --- |

6.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja in začasno nadomestno potrdilo sta skladna z enotnim vzorcem, ki ima značilnosti in izpolnjuje tehnične specifikacije, določene s sklepom Upravne komisije.

Podatki na evropski kartici zdravstvenega zavarovanja

| 7. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja vsebuje naslednje podatke:






  — | priimek in ime imetnika kartice, |
| --- | --- | --- |

7.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja vsebuje naslednje podatke:

—

priimek in ime imetnika kartice,

| — | osebno identifikacijsko številko imetnika kartice ali, če taka številka ne obstaja, številko zavarovane osebe, na podlagi katere ima imetnik kartice pravice, |
| --- | --- |

—

osebno identifikacijsko številko imetnika kartice ali, če taka številka ne obstaja, številko zavarovane osebe, na podlagi katere ima imetnik kartice pravice,

| — | datum rojstva imetnika kartice, |
| --- | --- |

—

datum rojstva imetnika kartice,

| — | datum poteka veljavnosti kartice, |
| --- | --- |

—

datum poteka veljavnosti kartice,

| — | oznako ISO države članice, ki je izdala kartico, |
| --- | --- |

—

oznako ISO države članice, ki je izdala kartico,

| — | identifikacijsko številko in kratico pristojnega nosilca, |
| --- | --- |

—

identifikacijsko številko in kratico pristojnega nosilca,

| — | logično številko kartice. |
| --- | --- |

—

logično številko kartice.

Uporaba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

| 8. | Evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja je mogoče uporabiti v vseh primerih začasnega bivanja, med katerim zavarovana oseba potrebuje storitve, ne glede na namen bivanja, pri čemer gre lahko gre za turizem, poklicno dejavnost ali študij. |
| --- | --- |

8.

Evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja je mogoče uporabiti v vseh primerih začasnega bivanja, med katerim zavarovana oseba potrebuje storitve, ne glede na namen bivanja, pri čemer gre lahko gre za turizem, poklicno dejavnost ali študij.

| 9. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja dokazuje upravičenost imetnika kartice v državi članici začasnega bivanja do storitev za bolezen, ki so potrebne iz zdravstvenih razlogov in so odobrene med začasnim bivanjem v drugi državi članici, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega bivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo ali državo stalnega prebivališča, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja.
  Namen takšnih storitev je omogočiti zavarovani osebi, da nadaljuje svoje začasno bivanje v varnih zdravstvenih okoliščinah. |
| --- | --- |

9.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja dokazuje upravičenost imetnika kartice v državi članici začasnega bivanja do storitev za bolezen, ki so potrebne iz zdravstvenih razlogov in so odobrene med začasnim bivanjem v drugi državi članici, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega bivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo ali državo stalnega prebivališča, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja.

Namen takšnih storitev je omogočiti zavarovani osebi, da nadaljuje svoje začasno bivanje v varnih zdravstvenih okoliščinah.

| 10. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja ne krije storitev v primerih, v katerih je začasno bivanje namenjeno zdravljenju. |
| --- | --- |

10.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja ne krije storitev v primerih, v katerih je začasno bivanje namenjeno zdravljenju.

| 11. | Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja zagotavlja, da imetnik kartice v državi članici začasnega bivanja prejme enako zdravljenje (postopke in tarife) kot oseba, vključena v sistem zdravstvenega zavarovanja te države. |
| --- | --- |

11.

Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja zagotavlja, da imetnik kartice v državi članici začasnega bivanja prejme enako zdravljenje (postopke in tarife) kot oseba, vključena v sistem zdravstvenega zavarovanja te države.

Sodelovanje med nosilci za preprečevanje zlorabe evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

| 12. | Če oseba preneha biti upravičena do storitev za bolezen v okviru zakonodaje države članice in postane upravičena do storitev v okviru zakonodaje druge države članice, morajo nosilci zadevnih držav članic sodelovati, da se prepreči, da bi zavarovana oseba še naprej uporabljala evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, ki jo je izdal nosilec prve države članice, po datumu, od katerega ni več upravičena do storitev v njegovem imenu. Po potrebi nosilec druge države izda novo evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

12.

Če oseba preneha biti upravičena do storitev za bolezen v okviru zakonodaje države članice in postane upravičena do storitev v okviru zakonodaje druge države članice, morajo nosilci zadevnih držav članic sodelovati, da se prepreči, da bi zavarovana oseba še naprej uporabljala evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja, ki jo je izdal nosilec prve države članice, po datumu, od katerega ni več upravičena do storitev v njegovem imenu. Po potrebi nosilec druge države izda novo evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja.

| 13. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

13.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/26

---

SKLEP št. S2

z dne 12. junija 2009

o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/09

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju Sklepa Upravne komisije št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi lažjega priznanja in povračila stroškov storitev, ki se zagotavljajo na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, je nujno, da tri glavne strani, in sicer zavarovana oseba, ponudniki zdravstvenih storitev in nosilci, enostavno prepoznajo in sprejmejo evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja v skladu z enotnim vzorcem in enotnimi specifikacijami. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi lažjega priznanja in povračila stroškov storitev, ki se zagotavljajo na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, je nujno, da tri glavne strani, in sicer zavarovana oseba, ponudniki zdravstvenih storitev in nosilci, enostavno prepoznajo in sprejmejo evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja v skladu z enotnim vzorcem in enotnimi specifikacijami.

| (2) | Podatki, ki morajo biti vidni na evropski kartici zdravstvenega zavarovanja, so opredeljeni v točki 7 Sklepa št. S1. Uvedba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja z vidnimi podatki je prva faza postopka za uporabo elektronskega nosilca, ki dokazuje upravičenost do storitev med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni pristojna država ali država stalnega prebivališča. Zato lahko pristojni nosilci držav članic od začetne faze naprej na elektronski nosilec, kot je mikročip ali magnetni trak, vključijo podatke iz te uvodne izjave. |
| --- | --- |

(2)

Podatki, ki morajo biti vidni na evropski kartici zdravstvenega zavarovanja, so opredeljeni v točki 7 Sklepa št. S1. Uvedba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja z vidnimi podatki je prva faza postopka za uporabo elektronskega nosilca, ki dokazuje upravičenost do storitev med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni pristojna država ali država stalnega prebivališča. Zato lahko pristojni nosilci držav članic od začetne faze naprej na elektronski nosilec, kot je mikročip ali magnetni trak, vključijo podatke iz te uvodne izjave.

| (3) | Kadar zaradi izjemnih okoliščin ni mogoče izdati evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, se v skladu z enotnim vzorcem izda začasno nadomestno potrdilo.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(3)

Kadar zaradi izjemnih okoliščin ni mogoče izdati evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, se v skladu z enotnim vzorcem izda začasno nadomestno potrdilo.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Zasnova in specifikacije evropske kartice zdravstvenega zavarovanja se določijo v skladu s Prilogo 1 k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Zasnova in specifikacije evropske kartice zdravstvenega zavarovanja se določijo v skladu s Prilogo 1 k temu sklepu.

| 2. | Vzorec začasnega nadomestnega potrdila se določi v skladu s Prilogo II k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Vzorec začasnega nadomestnega potrdila se določi v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

| 3. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Glej stran 23 tega Uradnega lista.

3

---

PRILOGA 1

Tehnični predpisi glede zasnove evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

1.   UVOD

V skladu s povezanimi sklepi Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti zagotavlja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja najmanjši niz „očem vidnih“ podatkov, ki se uporabljajo v državi članici, ki ni država članica zavarovanja ali stalnega prebivališča, za:

| — | identifikacijo zavarovane osebe, pristojnega nosilca in kartice, |
| --- | --- |

—

identifikacijo zavarovane osebe, pristojnega nosilca in kartice,

| — | navedbo upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v drugi državi članici. |
| --- | --- |

—

navedbo upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v drugi državi članici.

Vzorci, prikazani spodaj, temeljijo na tehničnih specifikacijah, opredeljenih v tem dokumentu, vendar so namenjeni le za ponazoritev.

Image

Image

Medtem, ko je razporeditev očem vidnih podatkov enaka pri obeh vzorcih, tj. ne glede na stran, ki jo uporablja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, je za sprednjo in zadnjo stran določena drugačna struktura. To je rezultat uskladitve med zahtevanim enotnim vzorcem evropske kartice in strukturnimi razlikami na obeh straneh, pri čemer se v celoti ohrani slog sprednje in zadnje strani kartice.

2.   NORMATIVNI SKLIC

| Sklic | Naslov/opis dokumenta | Datum izdaje |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 | Oznake za predstavitev imen držav in njihovih ozemelj – Del 1: Oznake držav | 1997 |
| ISO/IEC 7810 | Identifikacijske kartice – Fizične značilnosti | 1995 |
| ISO/IEC 7816 | Identifikacijske kartice – Kartice z integriranim vezjem in kontakti | |
| Del 1: | Fizične značilnosti |

Sklic

Naslov/opis dokumenta

Datum izdaje

ISO 3166-1

Oznake za predstavitev imen držav in njihovih ozemelj – Del 1: Oznake držav

1997

ISO/IEC 7810

Identifikacijske kartice – Fizične značilnosti

1995

ISO/IEC 7816

Identifikacijske kartice – Kartice z integriranim vezjem in kontakti

Del 1:

Fizične značilnosti

1998

| Del 2: | Mere in položaj kontaktov |
| --- | --- |

Del 2:

Mere in položaj kontaktov

1999

Serija ISO 8859

Nabori 8-bitnih enobajtnih grafičnih znakov

Del 1–4: Nabor Latin 1–4

1998

EN 1867

Strojno berljive kartice – Uporaba v zdravstvu – Sistem številčenja in postopek registracije za identifikatorje izdajatelja

1997

3.   SPECIFIKACIJE

3.1   Opredelitve

Sprednja stran je stran, v katero je vdelan mikroprocesor (če se uporablja). Zadnja stran je stran, na kateri je magnetni trak (če se uporablja). Če na kartici ni niti mikroprocesorja niti magnetnega traku, je sprednja stran kartice tista, na kateri so podatki, navedeni v tem dokumentu.

3.2   Celotna struktura

Format evropske kartice zdravstvenega zavarovanja je v skladu s formatom ID-1 (višina 53,98 mm, širina 85,60 mm in debelina 0,76 mm). Če pa je evropska kartica zdravstvenega zavarovanja v obliki nalepke, ki se nalepi na zadnjo stran nacionalne kartice, merilo ID-1 o debelini ne velja.

3.2.1   Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja: sprednja stran kartice

Ozadje kartice je z navpično osjo razdeljeno na dva dela, in sicer na del 1 na levi (širina 53 mm) in del 2 na desni.

Zaradi niza vodilnih črt nastanejo 4 prostori za besedilo:

| — | 3 navpične vodilne črte:






  a) | 5 mm od levega roba kartice, |
| --- | --- | --- |

—

3 navpične vodilne črte:

a)

5 mm od levega roba kartice,

| b) | 21,5 mm od levega roba kartice, |
| --- | --- |

b)

21,5 mm od levega roba kartice,

| c) | 1 mm od desnega roba kartice; |
| --- | --- |

c)

1 mm od desnega roba kartice;

| — | 3 vodoravne vodilne črte:






  d) | 2 mm od zgornjega roba kartice, |
| --- | --- | --- |

—

3 vodoravne vodilne črte:

d)

2 mm od zgornjega roba kartice,

| e) | 17 mm od zgornjega roba kartice, |
| --- | --- |

e)

17 mm od zgornjega roba kartice,

| f) | 5 mm od spodnjega roba kartice. |
| --- | --- |

f)

5 mm od spodnjega roba kartice.

(a)   Kartica brez čipa

Image

(b)   Čipna kartica

Image

3.2.2   Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja: zadnja stran kartice

Ozadje kartice je z vodoravno osjo razdeljeno na dva enako velika dela. Del 1 je zgornji del, del 2 je spodnji del.

Zaradi niza vodilnih črt nastane 5 prostorov za besedilo:

| — | simetrično:






  g) | 9 mm od levega roba kartice, |
| --- | --- | --- |

—

simetrično:

g)

9 mm od levega roba kartice,

| h) | na sredini kartice, |
| --- | --- |

h)

na sredini kartice,

| i) | 9 mm od desnega roba kartice, |
| --- | --- |

i)

9 mm od desnega roba kartice,

| — | navpično:






  j) | 3 mm od levega roba kartice, |
| --- | --- | --- |

—

navpično:

j)

3 mm od levega roba kartice,

| k) | 3 mm od desnega roba kartice, |
| --- | --- |

k)

3 mm od desnega roba kartice,

| — | vodoravno:






  l) | na sredini kartice, |
| --- | --- | --- |

—

vodoravno:

l)

na sredini kartice,

| m) | 2 mm od spodnjega roba kartice. |
| --- | --- |

m)

2 mm od spodnjega roba kartice.

(c)   Kartica z magnetnim trakom

Image

(d)   Kartica brez magnetnega traku

Image

3.3   Ozadje in grafični elementi

3.3.1   Barve ozadja

Barvna shema ozadja je naslednja (1):

| — | del 1 je temno moder, mešan z vijolično (2), |
| --- | --- |

—

del 1 je temno moder, mešan z vijolično (2),

| — | del 2 je v sivomodrem odtenku (3), ki je od sredine proti robovom kartice nekoliko temnejši, |
| --- | --- |

—

del 2 je v sivomodrem odtenku (3), ki je od sredine proti robovom kartice nekoliko temnejši,

| — | polje s podatki oblikujejo beli trakovi, ki se uporabijo za ozadje vsake posamezne vrstice s podatki (glej spodaj). |
| --- | --- |

—

polje s podatki oblikujejo beli trakovi, ki se uporabijo za ozadje vsake posamezne vrstice s podatki (glej spodaj).

V delu 2 in polju s podatki je uporabljen učinek senčenja, da se ustvari videz reliefa, pri čemer osvetlitev izhaja iz zgornjega levega kota kartice.

Prosto polje je enake barve kot del 2 (brez učinka senčenja) ali polje s podatki.

3.3.2   Evropska oznaka

Evropsko oznako sestavljajo evropske zvezde bele barve:

| — | na sprednji strani kartice ima oznaka premer 15 mm, je navpično pod vodilno črto „d“ in vodoravno postavljena na sredini v delu 2 ozadja, |
| --- | --- |

—

na sprednji strani kartice ima oznaka premer 15 mm, je navpično pod vodilno črto „d“ in vodoravno postavljena na sredini v delu 2 ozadja,

| — | na zadnji strani kartice ima oznaka premer 10 mm, je simetrično ob navpični osi „i“ in sredinsko poravnana s prostim poljem. |
| --- | --- |

—

na zadnji strani kartice ima oznaka premer 10 mm, je simetrično ob navpični osi „i“ in sredinsko poravnana s prostim poljem.

Nadomestna oznaka se bo uporabljala za države, v katerih se bo evropska kartica izdajala, vendar niso članice Evropske unije.

3.3.3   Polje s podatki

Območje polj s podatki sestavljajo beli trakovi (5 na sprednji strani in 4 na zadnji strani), ki so široki 4 mm z razmikom 2 mm:

| — | na sprednji strani kartice je polje s podatki na sredini med navpičnima vodilnima črtama „b“ in „c“ ter vodoravnima črtama „e“ in „f“, |
| --- | --- |

—

na sprednji strani kartice je polje s podatki na sredini med navpičnima vodilnima črtama „b“ in „c“ ter vodoravnima črtama „e“ in „f“,

| — | na zadnji strani kartice je polje s podatki simetrično ob navpični osi „h“ in med navpičnima vodilnima črtama „j“ in „k“ ter nad vodoravno črto „m“. |
| --- | --- |

—

na zadnji strani kartice je polje s podatki simetrično ob navpični osi „h“ in med navpičnima vodilnima črtama „j“ in „k“ ter nad vodoravno črto „m“.

3.3.4   Prosto polje

Prosto polje je prostor na zadnji strani evropske kartice in je na voljo za nacionalne namene. Uporabi se lahko na primer kot prostor za podpisni trak ali besedilo, logotip ali druge oznake. Vsebina tega polja kljub temu nima nobene pravne vrednosti, ampak je le informativne narave.

To polje je umeščeno, kot sledi:

| — | če je evropska kartica nameščena na sprednji strani, je prosto polje na zadnjem delu brez navedbe specifikacij, |
| --- | --- |

—

če je evropska kartica nameščena na sprednji strani, je prosto polje na zadnjem delu brez navedbe specifikacij,

| — | če je evropska kartica nameščena na zadnji strani druge kartice, je prosto polje na voljo na zadnji strani kartice brez navedbe specifikacij razen mere (višina 10 mm, dolžina 52 mm). Simetrično je umeščeno ob navpični osi „h“ in na sredini v prostoru med magnetnim trakom in polji s podatki. Izdajatelj kartice ga lahko uporabi za namestitev podpisnega traku ali besedilo, |
| --- | --- |

—

če je evropska kartica nameščena na zadnji strani druge kartice, je prosto polje na voljo na zadnji strani kartice brez navedbe specifikacij razen mere (višina 10 mm, dolžina 52 mm). Simetrično je umeščeno ob navpični osi „h“ in na sredini v prostoru med magnetnim trakom in polji s podatki. Izdajatelj kartice ga lahko uporabi za namestitev podpisnega traku ali besedilo,

| — | če magnetnega traku ni, je prosto polje visoko 20 mm in ne 10 mm. |
| --- | --- |

—

če magnetnega traku ni, je prosto polje visoko 20 mm in ne 10 mm.

3.4   Vnaprej določeni podatkovni elementi

3.4.1   Naziv kartice

| Ime polja | Naziv kartice |
| --- | --- |
| Opis | Splošen naziv kartice je določen s Sklepom Upravne komisije št. 190 |
| Položaj | Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in desno od navpične vodilne črte „a“.
  Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „h“ in na sredini prostora med magnetnim trakom in zgornjim robom kartice. |
| Vrednosti | Vrednost „Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja“ je napisana v uradnem jeziku Evropske unije. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, če je na sprednji strani, in velikost 6 točk, če je na zadnji strani, bela barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki. |
| Dolžina | 40 znakov. |
| Opomba | Natančno besedilo naziva v jeziku države članice izdajateljice je izključna odgovornost države članice. |

Ime polja

Naziv kartice

Opis

Splošen naziv kartice je določen s Sklepom Upravne komisije št. 190

Položaj

Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in desno od navpične vodilne črte „a“.

Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „h“ in na sredini prostora med magnetnim trakom in zgornjim robom kartice.

Vrednosti

Vrednost „Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja“ je napisana v uradnem jeziku Evropske unije.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, če je na sprednji strani, in velikost 6 točk, če je na zadnji strani, bela barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Dolžina

40 znakov.

Opomba

Natančno besedilo naziva v jeziku države članice izdajateljice je izključna odgovornost države članice.

3.4.2   Pripis

| Ime polja | Pripis |
| --- | --- |
| Opis | Pripis opredeljuje pomen polja s podatki. |
| Položaj | Na vrhu vsakega polja z osebnimi podatki.
  Leva poravnava za pripise na levi strani kartice in desna poravnava za pripise na desni strani kartice. |
| Vrednosti | Vrednosti so izpisane v uradnem jeziku Evropske unije in so določene, kot sledi (angleščina se uporablja kot osnovno besedilo):






  1. | (brez pripisa za identifikator obrazca), |

Ime polja

Pripis

Opis

Pripis opredeljuje pomen polja s podatki.

Položaj

Na vrhu vsakega polja z osebnimi podatki.

Leva poravnava za pripise na levi strani kartice in desna poravnava za pripise na desni strani kartice.

Vrednosti

Vrednosti so izpisane v uradnem jeziku Evropske unije in so določene, kot sledi (angleščina se uporablja kot osnovno besedilo):

1.

(brez pripisa za identifikator obrazca),

| 2. | (brez pripisa za številko oznake države članice izdajateljice), |
| --- | --- |

2.

(brez pripisa za številko oznake države članice izdajateljice),

| 3. | priimek, |
| --- | --- |

3.

priimek,

| 4. | ime, |
| --- | --- |

4.

ime,

| 5. | datum rojstva, |
| --- | --- |

5.

datum rojstva,

| 6. | identifikacijska številka osebe, |
| --- | --- |

6.

identifikacijska številka osebe,

| 7. | identifikacijska številka nosilca, |
| --- | --- |

7.

identifikacijska številka nosilca,

| 8. | identifikacijska številka kartice, |
| --- | --- |

8.

identifikacijska številka kartice,

| 9. | veljavnost. |
| --- | --- |

9.

veljavnost.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 5 točk, bela barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Razmik med vrsticami 2 točki plus velikost znaka.

Dolžina

Po potrebi za vsako zgornjo določeno vrednost.

Opomba

Vsak pripis je nedvoumno označen s številko, tako da omogoča superpozicijo kartice v različnih jezikih.

Natančno besedilo vrednosti pripisa v jeziku države članice izdajateljice je izključna odgovornost države članice.

3.4.3   Država izdajateljica

| Ime polja | Identifikacijska številka države izdajateljice |
| --- | --- |
| Opis | Identifikacijska oznaka države izdajateljice kartice. |
| Položaj | Polje 2: Na sredini evropske oznake, v belem kvadratu, višina 4 mm in širina 4 mm. |
| Vrednosti | 2-mestna oznaka države ISO (ISO 3166-1). |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki. |
| Dolžina | 2 znaka. |
| Opomba | Namesto oznake „GB“ se uporabi oznaka „UK“, ki je standardna oznaka ISO za Združeno kraljestvo.
  Za vsako državo članico se uporablja le ena oznaka. |

Ime polja

Identifikacijska številka države izdajateljice

Opis

Identifikacijska oznaka države izdajateljice kartice.

Položaj

Polje 2: Na sredini evropske oznake, v belem kvadratu, višina 4 mm in širina 4 mm.

Vrednosti

2-mestna oznaka države ISO (ISO 3166-1).

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Dolžina

2 znaka.

Opomba

Namesto oznake „GB“ se uporabi oznaka „UK“, ki je standardna oznaka ISO za Združeno kraljestvo.

Za vsako državo članico se uporablja le ena oznaka.

3.5   Elementi osebnih podatkov

Elementi osebnih podatkov imajo naslednje skupne lastnosti:

| — | skladnost z EN 1387 glede nabora znakov: nabor Latin 1–4 (ISO 8859-1 do 4)), |
| --- | --- |

—

skladnost z EN 1387 glede nabora znakov: nabor Latin 1–4 (ISO 8859-1 do 4)),

| — | če je treba elemente skrajšati zaradi omejenega števila mest, je treba to označiti s piko. |
| --- | --- |

—

če je treba elemente skrajšati zaradi omejenega števila mest, je treba to označiti s piko.

Podatki bodo lasersko ali toplotno natisnjeni ali vgravirani in ne bodo reliefno natisnjeni.

Vsak podatkovni element bo vstavljen v polje s podatki v skladu s spodnjima shemama.

Image

Image

3.5.1   Prazen prostor (prejšnji identifikator obrazca)

| Ime polja | Prazen prostor |
| --- | --- |
| Opis | |
| Položaj | Polje 1:






  — | Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in levo od navpične vodilne črte „c“. |

Ime polja

Prazen prostor

Opis

Položaj

Polje 1:

—

Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in levo od navpične vodilne črte „c“.

| — | Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „g“ in sredinska poravnava s prostim poljem. |
| --- | --- |

—

Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „g“ in sredinska poravnava s prostim poljem.

V obeh primerih je prostor znotraj belega pravokotnika višine 4 mm in širine 10 mm.

3.5.2   Podatkovni elementi o imetniku kartice

Upoštevajte, da imetnik kartice morda ni zavarovana oseba, ampak upravičenec, ker gre za kartico posameznika.

| Ime polja | Ime imetnika kartice |
| --- | --- |
| Opis | Priimek imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici. |
| Položaj | Polje 3. |
| Vrednosti | — |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Poravnava na levi rob.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | Do 40 znakov. |
| Opomba | Polje s priimkom lahko vključuje nazive, predpone ali kakršno koli drugo dopolnilo ali predpono. |

Ime polja

Ime imetnika kartice

Opis

Priimek imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

Položaj

Polje 3.

Vrednosti

—

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Poravnava na levi rob.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

Do 40 znakov.

Opomba

Polje s priimkom lahko vključuje nazive, predpone ali kakršno koli drugo dopolnilo ali predpono.

| Ime polja | Imena ali druga imena imetnika kartice |
| --- | --- |
| Opis | Ime (in drugo ime) imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici. |
| Položaj | Polje 4. |
| Vrednosti | — |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Poravnava na levo stran.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | Do 35 znakov. |
| Opomba | Polje z imenom lahko vključuje začetnice. |

Ime polja

Imena ali druga imena imetnika kartice

Opis

Ime (in drugo ime) imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

Položaj

Polje 4.

Vrednosti

—

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Poravnava na levo stran.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

Do 35 znakov.

Opomba

Polje z imenom lahko vključuje začetnice.

| Ime polja | Datum rojstva |
| --- | --- |
| Opis | Datum rojstva imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici. |
| Položaj | Polje 5. |
| Vrednosti | DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Na sprednji strani: poravnava na levo stran; na zadnji strani: poravnava na desno stran.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | 10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino. |
| Opomba | — |

Ime polja

Datum rojstva

Opis

Datum rojstva imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

Položaj

Polje 5.

Vrednosti

DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Na sprednji strani: poravnava na levo stran; na zadnji strani: poravnava na desno stran.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino.

Opomba

—

| Ime polja | Osebna identifikacijska številka imetnika kartice |
| --- | --- |
| Opis | Identifikacijska številka osebe, ki jo uporablja država članica izdajateljica. |
| Položaj | Polje 6. |
| Vrednosti | Glej veljavno identifikacijsko številko osebe. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Na sprednji strani: poravnava na desni rob; na zadnji strani: poravnava na levi rob.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | Do 20 znakov za identifikacijsko oznako. |
| Opomba | Osebna identifikacijska številka imetnika kartice ali, če taka številka ne obstaja, številka zavarovane osebe, na podlagi katere ima imetnik kartice pravice.
  Osebne lastnosti, kot so spol, status družinskega člana, nimajo namenskega polja na kartici. Vseeno se lahko vključijo v okviru identifikacijske številke osebe. |

Ime polja

Osebna identifikacijska številka imetnika kartice

Opis

Identifikacijska številka osebe, ki jo uporablja država članica izdajateljica.

Položaj

Polje 6.

Vrednosti

Glej veljavno identifikacijsko številko osebe.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Na sprednji strani: poravnava na desni rob; na zadnji strani: poravnava na levi rob.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

Do 20 znakov za identifikacijsko oznako.

Opomba

Osebna identifikacijska številka imetnika kartice ali, če taka številka ne obstaja, številka zavarovane osebe, na podlagi katere ima imetnik kartice pravice.

Osebne lastnosti, kot so spol, status družinskega člana, nimajo namenskega polja na kartici. Vseeno se lahko vključijo v okviru identifikacijske številke osebe.

3.5.3   Podatkovni elementi o pristojnem nosilcu

| Ime polja | Naziv nosilca |
| --- | --- |
| Opis | „Nosilec“ je pristojni nosilec zavarovanja. |
| Položaj | Polje 7, del 1. |
| Vrednosti | Namesto celotnega naziva se navede kratica nosilca. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 1 pa je desno od dela 2.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | Do 15 znakov.
  Del 1 in del 2 sta ločena z dvema presledkoma in vezajem.
  Dolžina tega dela se lahko podaljša, če se lahko dolžina dela 2 skrajša. |
| Opomba | Kratica se navede z namenom odkrivanja morebitnih težav z zbiranjem podatkov pri identifikacijski oznaki nosilca (Polje 7, del 2), da se tako zagotovi nadzor kakovosti identifikacijske številke nosilca.
  Celoten naziv institucije se navede na podlagi kratice ali identifikacijske oznake nosilca, npr. prek spletnega orodja na internetu.
  V kratici se pike ne uporabljajo. |

Ime polja

Naziv nosilca

Opis

„Nosilec“ je pristojni nosilec zavarovanja.

Položaj

Polje 7, del 1.

Vrednosti

Namesto celotnega naziva se navede kratica nosilca.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 1 pa je desno od dela 2.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

Do 15 znakov.

Del 1 in del 2 sta ločena z dvema presledkoma in vezajem.

Dolžina tega dela se lahko podaljša, če se lahko dolžina dela 2 skrajša.

Opomba

Kratica se navede z namenom odkrivanja morebitnih težav z zbiranjem podatkov pri identifikacijski oznaki nosilca (Polje 7, del 2), da se tako zagotovi nadzor kakovosti identifikacijske številke nosilca.

Celoten naziv institucije se navede na podlagi kratice ali identifikacijske oznake nosilca, npr. prek spletnega orodja na internetu.

V kratici se pike ne uporabljajo.

| Ime polja | Identifikacijska številka nosilca |
| --- | --- |
| Opis | Identifikacijska oznaka, ki jo država dodeli „nosilcu“, tj. pristojnemu nosilcu zavarovanja. |
| Položaj | Polje 7, del 2. |
| Vrednosti | Glej nacionalni seznam oznak pristojnih nosilcev. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 2 pa je levo od dela 1.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | Med 4 in 10 znakov. |
| Opomba | Dodatne posodobljene in predhodne informacije, ki so lahko potrebne za komunikacijo z nosilcem, bi lahko bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja.
  Pristojni nosilec se lahko razlikuje od organa za zvezo ali organizacije, ki je odgovorna za čezmejno povračilo stroškov, in tudi organizacije, ki je odgovorna za tehnično izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja. Te informacije bi lahko prav tako bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja. |

Ime polja

Identifikacijska številka nosilca

Opis

Identifikacijska oznaka, ki jo država dodeli „nosilcu“, tj. pristojnemu nosilcu zavarovanja.

Položaj

Polje 7, del 2.

Vrednosti

Glej nacionalni seznam oznak pristojnih nosilcev.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 2 pa je levo od dela 1.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

Med 4 in 10 znakov.

Opomba

Dodatne posodobljene in predhodne informacije, ki so lahko potrebne za komunikacijo z nosilcem, bi lahko bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja.

Pristojni nosilec se lahko razlikuje od organa za zvezo ali organizacije, ki je odgovorna za čezmejno povračilo stroškov, in tudi organizacije, ki je odgovorna za tehnično izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja. Te informacije bi lahko prav tako bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja.

3.5.4   Podatkovni elementi o kartici

| Ime polja | Logična identifikacijska številka kartice |
| --- | --- |
| Opis | Logična posamezna številka, ki je namenjena zgolj identifikaciji kartice in jo izdajatelj kartice dodeli vsaki kartici. Sestavljena je iz dveh delov: številke identifikatorja izdajatelja in serijske številke kartice. |
| Položaj | Polje 8. |
| Vrednosti | Prvih 10 znakov označuje izdajatelja kartice v skladu s standardom EN 1867 iz leta 1997.
  Zadnjih 10 številk predstavlja edinstveno serijsko številko. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | 20 znakov (z začetno 0, kot je potrebna pri 10 številkah za edinstveno serijsko številko kartice). |
| Opomba | Pri dodelitvi številke identifikatorja izdajatelja se lahko v državah članicah, ki izdajajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja brez elektronske komponente, uporabi postopek začasne registracije namesto uradne, kot je določeno v standardu EN 1867.
  S to logično identifikacijsko številko kartice je treba omogočiti, da se podatki na kartici preverijo na podlagi podatkov, ki jih ima organizacija za izdajo za isto logično številko, da se na primer zmanjša tveganje goljufije ali odkrijejo napake pri vnosu podatkov pri obdelavi podatkov s kartice za namene zahtevkov za povračilo. |

Ime polja

Logična identifikacijska številka kartice

Opis

Logična posamezna številka, ki je namenjena zgolj identifikaciji kartice in jo izdajatelj kartice dodeli vsaki kartici. Sestavljena je iz dveh delov: številke identifikatorja izdajatelja in serijske številke kartice.

Položaj

Polje 8.

Vrednosti

Prvih 10 znakov označuje izdajatelja kartice v skladu s standardom EN 1867 iz leta 1997.

Zadnjih 10 številk predstavlja edinstveno serijsko številko.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

20 znakov (z začetno 0, kot je potrebna pri 10 številkah za edinstveno serijsko številko kartice).

Opomba

Pri dodelitvi številke identifikatorja izdajatelja se lahko v državah članicah, ki izdajajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja brez elektronske komponente, uporabi postopek začasne registracije namesto uradne, kot je določeno v standardu EN 1867.

S to logično identifikacijsko številko kartice je treba omogočiti, da se podatki na kartici preverijo na podlagi podatkov, ki jih ima organizacija za izdajo za isto logično številko, da se na primer zmanjša tveganje goljufije ali odkrijejo napake pri vnosu podatkov pri obdelavi podatkov s kartice za namene zahtevkov za povračilo.

| Ime polja | Veljavnost |
| --- | --- |
| Opis | Datum izteka upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država članica zavarovanja. |
| Položaj | Polje 9. |
| Vrednosti | DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto. |
| Oblika zapisa | Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
  Poravnava na desni rob.
  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka. |
| Dolžina | 10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino. |
| Opomba | Država članica bo upravičena do zahtevka za povračilo stroškov zdravljenja v času veljavnosti kartice, čeprav se obdobje upravičenosti lahko razlikuje od obdobja veljavnosti kartice. |

Ime polja

Veljavnost

Opis

Datum izteka upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država članica zavarovanja.

Položaj

Polje 9.

Vrednosti

DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto.

Oblika zapisa

Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

Poravnava na desni rob.

Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

Dolžina

10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino.

Opomba

Država članica bo upravičena do zahtevka za povračilo stroškov zdravljenja v času veljavnosti kartice, čeprav se obdobje upravičenosti lahko razlikuje od obdobja veljavnosti kartice.

3.6   Zahteve glede varnosti

Za vse varnostne ukrepe je v celoti odgovoren izdajatelj kartice, ki je najbolj primeren za ocenjevanje groženj in izvajanje ustreznih protiukrepov.

Če bo evropska kartica nameščena na zadnjo stran nacionalne kartice, bodo zanjo veljali vsi varnostni ukrepi, ki se uporabljajo za nacionalno kartico. Kot dodatni varnostni ukrep se kljub temu predlaga, da so vrednosti za nekatere podatke na obeh straneh enake.

Če se drugi elementi, ki niso navedeni zgoraj, obravnavajo kot potrebni varnostni ukrepi (npr. slika obraza imetnika kartice), bodo uporabljeni na drugi strani kartice.

---

(1)  Tehnične podrobnosti barvne sheme so dostopne na zahtevo pri Sekretariatu Upravne komisije. Predložene bodo v ustreznem formatu v skladu z najboljšo prakso strokovnega tiskarskega sektorja (tj. kot datoteka Quark Xpress. Barvna shema je 4-barvni prostor CMYK, vse slike pa so v formatu TIFF).

(2)  Sklici CMYK za to barvo so C78 M65 Y21 K7.

(3)  Sklici CMYK za sivo barvo so C33 M21 Y13 K1, za modro barvo pa C64 M46 Y16 K2.

---

PRILOGA II

Vzorec začasnega nadomestnega potrdila evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

1.   UVOD

Začasno nadomestno potrdilo (v nadaljnjem besedilu: potrdilo) se lahko zavarovani osebi izda le na zahtevo in kot začasni nadomestek za evropsko kartico.

Potrdilo je po obliki enako v vseh državah članicah in vsebuje enake podatke v enakem vrstnem redu kot evropska kartica (polja 1–9) ter tudi podatke za potrditev izvora in veljavnosti potrdila (polja a–d).

2.   VZOREC POTRDILA

Glej naslednjo stran.

Image

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/40

---

SKLEP št. S3

z dne 12. junija 2009

o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/10

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju členov 19 in 27 Uredbe (ES) št. 883/2004 o storitvah med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni pristojna država,

ob upoštevanju člena 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členoma 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zavarovana oseba med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča, upravičena do storitev, potrebnih iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in trajanja začasnega bivanja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členoma 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zavarovana oseba med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča, upravičena do storitev, potrebnih iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in trajanja začasnega bivanja.

| (2) | V skladu s členom 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 storitve iz člena 19(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 obsegajo storitve, ki se zagotavljajo v državi članici začasnega prebivališča v skladu z njeno zakonodajo in so potrebne iz zdravstvenih razlogov, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega prebivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo članico, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 storitve iz člena 19(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 obsegajo storitve, ki se zagotavljajo v državi članici začasnega prebivališča v skladu z njeno zakonodajo in so potrebne iz zdravstvenih razlogov, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega prebivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo članico, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja.

| (3) | Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi. Sodišče je razsodilo (3), da pojma „potrebnega zdravljenja“ ni mogoče razlagati tako, da naj bi bila navedena pravica omejena le, če ko je zdravljenje postalo potrebno zaradi nenadne bolezni. Zlasti okoliščina, da je zdravljenje, ki je nujno zaradi razvoja zdravstvenega stanja socialnega zavarovanca med njegovim začasnim bivanjem v drugi državi članici, morda povezano s prej obstoječo patologijo, ki jo je zavarovanec poznal kot kronično bolezen, ne pomeni, da pogoji za uporabo teh določb niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(3)

Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi. Sodišče je razsodilo (3), da pojma „potrebnega zdravljenja“ ni mogoče razlagati tako, da naj bi bila navedena pravica omejena le, če ko je zdravljenje postalo potrebno zaradi nenadne bolezni. Zlasti okoliščina, da je zdravljenje, ki je nujno zaradi razvoja zdravstvenega stanja socialnega zavarovanca med njegovim začasnim bivanjem v drugi državi članici, morda povezano s prej obstoječo patologijo, ki jo je zavarovanec poznal kot kronično bolezen, ne pomeni, da pogoji za uporabo teh določb niso izpolnjeni.

| (4) | Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi z nosečnostjo in rojstvom. Vendar ta določba ne zajema primerov, v katerih je začasno bivanje v tujini namenjeno rojstvu. |
| --- | --- |

(4)

Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi z nosečnostjo in rojstvom. Vendar ta določba ne zajema primerov, v katerih je začasno bivanje v tujini namenjeno rojstvu.

| (5) | V skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je bilo Upravni komisiji naročeno, da določi seznam storitev, za katere je, da bi jih lahko zagotovili med začasnim bivanjem v drugi državi članici, iz praktičnih razlogov potreben predhoden dogovor med osebo in nosilcem, ki zagotavlja zdravljenje. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je bilo Upravni komisiji naročeno, da določi seznam storitev, za katere je, da bi jih lahko zagotovili med začasnim bivanjem v drugi državi članici, iz praktičnih razlogov potreben predhoden dogovor med osebo in nosilcem, ki zagotavlja zdravljenje.

| (6) | Cilj predhodnega dogovora iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zagotavljanje kontinuitete zdravljenja, ki ga zavarovana oseba potrebuje med bivanjem v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(6)

Cilj predhodnega dogovora iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zagotavljanje kontinuitete zdravljenja, ki ga zavarovana oseba potrebuje med bivanjem v drugi državi članici.

| (7) | Glede na ta cilj sta bistveni merili za določanje storitev, za katere je potreben predhodni dogovor med pacientom in ustanovo, ki zagotavlja zdravljenje v drugi državi članici, dejstvo, da je zdravljenje življenjsko pomembno, in dejstvo, da je to zdravljenje na voljo le v specializiranih zdravstvenih ustanovah in/ali s strani specializiranega osebja ali/in z uporabo specializirane opreme. Neizčrpen seznam, ki temelji na teh merilih, je v Prilogi k temu sklepu.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(7)

Glede na ta cilj sta bistveni merili za določanje storitev, za katere je potreben predhodni dogovor med pacientom in ustanovo, ki zagotavlja zdravljenje v drugi državi članici, dejstvo, da je zdravljenje življenjsko pomembno, in dejstvo, da je to zdravljenje na voljo le v specializiranih zdravstvenih ustanovah in/ali s strani specializiranega osebja ali/in z uporabo specializirane opreme. Neizčrpen seznam, ki temelji na teh merilih, je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Storitve, določene v členih 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter členu 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009, vključujejo storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ter tudi v zvezi z nosečnostjo in rojstvom. |
| --- | --- |

1.

Storitve, določene v členih 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter členu 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009, vključujejo storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ter tudi v zvezi z nosečnostjo in rojstvom.

| 2. | Storitev, vključno s storitvami, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ali v zvezi z rojstvom, te določbe ne zajemajo, če je začasno bivanje v drugi državi članici namenjeno takšnim vrstam zdravstvene oskrbe. |
| --- | --- |

2.

Storitev, vključno s storitvami, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ali v zvezi z rojstvom, te določbe ne zajemajo, če je začasno bivanje v drugi državi članici namenjeno takšnim vrstam zdravstvene oskrbe.

| 3. | Za vsakršno zdravljenje življenjskega pomena, ki je na voljo le v specializirani zdravstveni ustanovi in/ali s strani specializiranega osebja in/ali z uporabo specializirane opreme, je načeloma potreben predhoden dogovor med zavarovano osebo in ustanovo, ki zagotavlja to zdravljenje, da bi se zagotovilo, da je zdravljenje na razpolago med bivanjem zavarovane osebe v državi članici, ki ni pristojna država članica ali država članica stalnega prebivališča.
  Neizčrpen seznam vrst zdravljenja, ki izpolnjujejo ta merila, je v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

3.

Za vsakršno zdravljenje življenjskega pomena, ki je na voljo le v specializirani zdravstveni ustanovi in/ali s strani specializiranega osebja in/ali z uporabo specializirane opreme, je načeloma potreben predhoden dogovor med zavarovano osebo in ustanovo, ki zagotavlja to zdravljenje, da bi se zagotovilo, da je zdravljenje na razpolago med bivanjem zavarovane osebe v državi članici, ki ni pristojna država članica ali država članica stalnega prebivališča.

Neizčrpen seznam vrst zdravljenja, ki izpolnjujejo ta merila, je v Prilogi k temu sklepu.

| 4. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

4.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Zadeva C-326/00, Ioannidis, sodba z dne 25. februarja 2003.

3

---

PRILOGA

| — | dializa, |
| --- | --- |

—

dializa,

| — | kisikova terapija, |
| --- | --- |

—

kisikova terapija,

| — | posebno zdravljenje astme, |
| --- | --- |

—

posebno zdravljenje astme,

| — | ehokardiografija v primeru kroničnih avtoimunih bolezni, |
| --- | --- |

—

ehokardiografija v primeru kroničnih avtoimunih bolezni,

| — | kemoterapija. |
| --- | --- |

—

kemoterapija.

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/42

---

SKLEP št. U1

z dne 12. junija 2009

o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/11

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 54(2) in (3) Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 pristojni nosilec pri izračunu dajatve upošteva število družinskih članov, ki prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država sedeža pristojnega nosilca, če je v skladu z zakonodajo države članice višina dajatve za brezposelnost odvisna od števila družinskih članov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 pristojni nosilec pri izračunu dajatve upošteva število družinskih članov, ki prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država sedeža pristojnega nosilca, če je v skladu z zakonodajo države članice višina dajatve za brezposelnost odvisna od števila družinskih članov.

| (2) | V skladu s členom 2(2) navedene uredbe nosilci brez odlašanja zagotovijo ali si izmenjajo vse podatke, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti oseb, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 2(2) navedene uredbe nosilci brez odlašanja zagotovijo ali si izmenjajo vse podatke, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti oseb, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 883/2004.

| (3) | Dokumenti in strukturirani elektronski dokumenti iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 dokazujejo pravice zadevne osebe, vendar njihova izdaja ni pogoj za take pravice. |
| --- | --- |

(3)

Dokumenti in strukturirani elektronski dokumenti iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 dokazujejo pravice zadevne osebe, vendar njihova izdaja ni pogoj za take pravice.

| (4) | Dokumenti v zvezi z družinskimi člani, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država sedeža pristojnega nosilca, se lahko predložijo šele, ko nastopi obdobje brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje. |
| --- | --- |

(4)

Dokumenti v zvezi z družinskimi člani, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država sedeža pristojnega nosilca, se lahko predložijo šele, ko nastopi obdobje brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje.

| (5) | Zaostala plačila povečanih dajatev za brezposelnost, ki se plačajo za družinske člane, je treba izvesti za obdobje pred datumom predložitve podatkov o družinskih članih, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država članica sedeža pristojnega nosilca, če so bile zadevne osebe odvisne od brezposelne osebe že ob nastopu obdobja brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(5)

Zaostala plačila povečanih dajatev za brezposelnost, ki se plačajo za družinske člane, je treba izvesti za obdobje pred datumom predložitve podatkov o družinskih članih, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, ki ni država članica sedeža pristojnega nosilca, če so bile zadevne osebe odvisne od brezposelne osebe že ob nastopu obdobja brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Zaradi predložitve dokumenta v zvezi z družinskimi člani po nastopu obdobja brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje, se ne odloži pridobitev pravice do dajatve za brezposelnost po višji stopnji za odvisne družinske člane, ki se določi v skladu z zakonodajo pristojne države. |
| --- | --- |

1.

Zaradi predložitve dokumenta v zvezi z družinskimi člani po nastopu obdobja brezposelnosti, za katerega se dajatev plačuje, se ne odloži pridobitev pravice do dajatve za brezposelnost po višji stopnji za odvisne družinske člane, ki se določi v skladu z zakonodajo pristojne države.

| 2. | Če nosilec, ki predloži dokument iz odstavka 1, ne more potrditi, da se družinski člani ne upoštevajo pri izračunu dajatev za brezposelnost, do katerih je upravičena druga oseba v skladu z zakonodajo države članice, v kateri stalno prebivajo, se zadevni osebi dovoli, da navedenemu dokumentu v ta namen priloži izjavo. |
| --- | --- |

2.

Če nosilec, ki predloži dokument iz odstavka 1, ne more potrditi, da se družinski člani ne upoštevajo pri izračunu dajatev za brezposelnost, do katerih je upravičena druga oseba v skladu z zakonodajo države članice, v kateri stalno prebivajo, se zadevni osebi dovoli, da navedenemu dokumentu v ta namen priloži izjavo.

| 3. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/43

---

SKLEP št. U2

z dne 12. junija 2009

o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/12

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnost i (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 65(2) in (5) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 65 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa posebna pravila o dodelitvi in plačilu dajatev za brezposelnost brezposelnim osebam, ki so med zadnjo dejavnostjo zaposlenih ali samozaposlenih oseb stalno prebivale v državi članici, ki ni pristojna država. |
| --- | --- |

(1)

Člen 65 Uredbe (ES) št. 883/2004 določa posebna pravila o dodelitvi in plačilu dajatev za brezposelnost brezposelnim osebam, ki so med zadnjo dejavnostjo zaposlenih ali samozaposlenih oseb stalno prebivale v državi članici, ki ni pristojna država.

| (2) | Odločilni dejavnik za uporabo člena 65 navedene uredbe v celoti je dejstvo, da so zadevne osebe med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale v državi članici, ki ni država članica, katere zakonodaja je zanje veljala, in ki ne ustreza nujno državi članici, v kateri so bile te osebe zaposlene ali samozaposlene. |
| --- | --- |

(2)

Odločilni dejavnik za uporabo člena 65 navedene uredbe v celoti je dejstvo, da so zadevne osebe med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale v državi članici, ki ni država članica, katere zakonodaja je zanje veljala, in ki ne ustreza nujno državi članici, v kateri so bile te osebe zaposlene ali samozaposlene.

| (3) | V skladu z opredelitvijo iz člena 1(j) navedene uredbe izraz „stalno prebivališče“ pomeni kraj, v katerem oseba običajno prebiva, pri čemer je izraz „začasno bivanje“ v točki (k) navedenega člena opredeljen kot začasno prebivališče. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z opredelitvijo iz člena 1(j) navedene uredbe izraz „stalno prebivališče“ pomeni kraj, v katerem oseba običajno prebiva, pri čemer je izraz „začasno bivanje“ v točki (k) navedenega člena opredeljen kot začasno prebivališče.

| (4) | Člen 11 Uredbe (ES) št. 987/2009 opredeljuje merila za določitev stalnega prebivališča, če se stališče nosilcev dveh ali več držav članic o tem razlikuje. |
| --- | --- |

(4)

Člen 11 Uredbe (ES) št. 987/2009 opredeljuje merila za določitev stalnega prebivališča, če se stališče nosilcev dveh ali več držav članic o tem razlikuje.

| (5) | Iz člena 1(f) Uredbe (ES) št. 883/2004 izhaja, da imajo obmejni delavci stalno prebivališče v državi, ki ni država opravljanja njihove poklicne dejavnosti, ki je na podlagi člena 11(3)(a) navedene uredbe pristojna država, in da zato takšne delavce nedvomno zajema člen 65 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Iz člena 1(f) Uredbe (ES) št. 883/2004 izhaja, da imajo obmejni delavci stalno prebivališče v državi, ki ni država opravljanja njihove poklicne dejavnosti, ki je na podlagi člena 11(3)(a) navedene uredbe pristojna država, in da zato takšne delavce nedvomno zajema člen 65 navedene uredbe.

| (6) | Kategorije oseb iz člena 11(4) in člena 13 navedene uredbe in osebe, za katere se uporablja sporazum iz člena 16 navedene uredbe, lahko v nekaterih primerih stalno prebivajo v državi članici, ki ni država, opredeljena kot pristojna v skladu s temi členi. |
| --- | --- |

(6)

Kategorije oseb iz člena 11(4) in člena 13 navedene uredbe in osebe, za katere se uporablja sporazum iz člena 16 navedene uredbe, lahko v nekaterih primerih stalno prebivajo v državi članici, ki ni država, opredeljena kot pristojna v skladu s temi členi.

| (7) | Določitev države, v kateri imajo osebe iz teh kategorij stalno prebivališče, je treba proučiti za vsak primer posebej, pri čemer je treba za osebe iz člena 13(1)(a) in 13(2)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 to storiti za namene njihove pripadnosti. |
| --- | --- |

(7)

Določitev države, v kateri imajo osebe iz teh kategorij stalno prebivališče, je treba proučiti za vsak primer posebej, pri čemer je treba za osebe iz člena 13(1)(a) in 13(2)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 to storiti za namene njihove pripadnosti.

| (8) | V skladu s členom 65(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 se odgovornost za plačilo dajatev prenese s pristojne države na državo stalnega prebivališča, če je zadevna oseba na razpolago službam za zaposlovanje slednje države. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 65(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 se odgovornost za plačilo dajatev prenese s pristojne države na državo stalnega prebivališča, če je zadevna oseba na razpolago službam za zaposlovanje slednje države.

| (9) | Čeprav je to zdaj v primeru obmejnih delavcev in nekaterih kategorij, ki prav tako ohranijo tesno povezavo s svojimi matičnimi državami, sprejemljivo, ne bi bilo več sprejemljivo, če bi se zaradi preširoke razlage pojma „stalno prebivališče“ področje uporabe člena 65 Uredbe (ES) št. 883/2004 razširilo, da bi vključevalo vse osebe, ki so precej stabilno zaposlene ali samozaposlene v državi članici in so pustile svoje družine v matični državi.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(9)

Čeprav je to zdaj v primeru obmejnih delavcev in nekaterih kategorij, ki prav tako ohranijo tesno povezavo s svojimi matičnimi državami, sprejemljivo, ne bi bilo več sprejemljivo, če bi se zaradi preširoke razlage pojma „stalno prebivališče“ področje uporabe člena 65 Uredbe (ES) št. 883/2004 razširilo, da bi vključevalo vse osebe, ki so precej stabilno zaposlene ali samozaposlene v državi članici in so pustile svoje družine v matični državi.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | Člen 65(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 se uporablja zlasti za:






  a) | osebe iz člena 11(4) navedene uredbe; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 65(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 se uporablja zlasti za:

a)

osebe iz člena 11(4) navedene uredbe;

| b) | osebe iz člena 13 navedene uredbe, ki običajno opravljajo dejavnosti na ozemlju dveh ali več držav članic; |
| --- | --- |

b)

osebe iz člena 13 navedene uredbe, ki običajno opravljajo dejavnosti na ozemlju dveh ali več držav članic;

| c) | osebe, za katere se uporablja sporazum iz člena 16(1) navedene uredbe, |
| --- | --- |

c)

osebe, za katere se uporablja sporazum iz člena 16(1) navedene uredbe,

če so med opravljanjem zadnje poklicne dejavnosti stalno prebivale v državi članici, ki ni pristojna država.

| 2. | Osebe iz odstavka 1, za katere je med opravljanjem zadnje poklicne dejavnosti veljala zakonodaja države članice, ki ni država kraja opravljanja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, so upravičene do dajatev v skladu z določbami zakonodaje države stalnega prebivališča, kot če bi zanje prej veljala navedena zakonodaja. |
| --- | --- |

2.

Osebe iz odstavka 1, za katere je med opravljanjem zadnje poklicne dejavnosti veljala zakonodaja države članice, ki ni država kraja opravljanja dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, so upravičene do dajatev v skladu z določbami zakonodaje države stalnega prebivališča, kot če bi zanje prej veljala navedena zakonodaja.

| 3. | Za uporabo tega sklepa se država stalnega prebivališča določi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

3.

Za uporabo tega sklepa se država stalnega prebivališča določi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 987/2009.

| 4. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

4.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/45

---

SKLEP št. U3

z dne 12. junija 2009

o obsegu pojma „delna brezposelnost“, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/13

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 določa izjemo za popolnoma brezposelne osebe od splošnega načela lex loci laboris, določenega v členu 11(3)(a) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 določa izjemo za popolnoma brezposelne osebe od splošnega načela lex loci laboris, določenega v členu 11(3)(a) navedene uredbe.

| (2) | Za določitev, ali se oseba obravnava kot popolnoma ali delno brezposelna v skladu s členom 65(1) in (2) navedene uredbe, je treba uporabiti enotna merila Skupnosti. Takšna ocena ne sme temeljiti na merilih nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(2)

Za določitev, ali se oseba obravnava kot popolnoma ali delno brezposelna v skladu s členom 65(1) in (2) navedene uredbe, je treba uporabiti enotna merila Skupnosti. Takšna ocena ne sme temeljiti na merilih nacionalnega prava.

| (3) | Ker nacionalni nosilci socialne varnosti iz različnih držav članic v praksi uporabljajo različne razlage za določitev vrste brezposelnosti, je treba določiti področje uporabe navedenega člena, da bi se sprejela enotna in uravnotežena merila, ki bi jih uporabljali navedeni nosilci v zvezi z navedenim členom. |
| --- | --- |

(3)

Ker nacionalni nosilci socialne varnosti iz različnih držav članic v praksi uporabljajo različne razlage za določitev vrste brezposelnosti, je treba določiti področje uporabe navedenega člena, da bi se sprejela enotna in uravnotežena merila, ki bi jih uporabljali navedeni nosilci v zvezi z navedenim členom.

| (4) | V skladu s členom 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki ni več povezana s pristojno državo članico, prejme dajatve za brezposelnost od nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki ni več povezana s pristojno državo članico, prejme dajatve za brezposelnost od nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča.

| (5) | Ocena tega, ali zaposlitvena povezava obstaja in ali se ohranja, temelji izključno na nacionalni zakonodaji države zaposlitve. |
| --- | --- |

(5)

Ocena tega, ali zaposlitvena povezava obstaja in ali se ohranja, temelji izključno na nacionalni zakonodaji države zaposlitve.

| (6) | Cilj zaščite brezposelnih oseb iz člena 65 Uredbe ne bi bil dosežen, če bi bila oseba, ki je še naprej zaposlena v istem podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega prebivališča – ko začasno prekine svojo dejavnost – še naprej obravnavana kot popolnoma brezposelna in bi se morala glede prejemanja dajatev za brezposelnost obrniti na nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(6)

Cilj zaščite brezposelnih oseb iz člena 65 Uredbe ne bi bil dosežen, če bi bila oseba, ki je še naprej zaposlena v istem podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega prebivališča – ko začasno prekine svojo dejavnost – še naprej obravnavana kot popolnoma brezposelna in bi se morala glede prejemanja dajatev za brezposelnost obrniti na nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | V zvezi z uporabo člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je določitev vrste brezposelnosti (delne ali popolne) odvisna od ugotovitve, ali obstaja kakršna koli pogodbena zaposlitvena povezava med strankama oziroma ali se takšna povezava ohranja, in ne od trajanja kakršne koli začasne prekinitve dejavnosti delavca. |
| --- | --- |

1.

V zvezi z uporabo člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je določitev vrste brezposelnosti (delne ali popolne) odvisna od ugotovitve, ali obstaja kakršna koli pogodbena zaposlitvena povezava med strankama oziroma ali se takšna povezava ohranja, in ne od trajanja kakršne koli začasne prekinitve dejavnosti delavca.

| 2. | Če je oseba še vedno zaposlena v podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega stalnega prebivališča, in je njena dejavnost začasno prekinjena, vendar se lahko kadar koli vrne na svoje delovno mesto, se zadevni delavec obravnava kot delno brezposeln in ustrezne dajatve zagotovi pristojni nosilec države članice zaposlitve v skladu s členom 65(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

2.

Če je oseba še vedno zaposlena v podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega stalnega prebivališča, in je njena dejavnost začasno prekinjena, vendar se lahko kadar koli vrne na svoje delovno mesto, se zadevni delavec obravnava kot delno brezposeln in ustrezne dajatve zagotovi pristojni nosilec države članice zaposlitve v skladu s členom 65(1) navedene uredbe.

| 3. | Oseba, ki nima pogodbene zaposlitvene povezave in ni več povezana z državo članico zaposlitve (na primer zaradi prenehanja ali izteka pogodbe o zaposlitvi), se obravnava kot popolnoma brezposelna v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

3.

Oseba, ki nima pogodbene zaposlitvene povezave in ni več povezana z državo članico zaposlitve (na primer zaradi prenehanja ali izteka pogodbe o zaposlitvi), se obravnava kot popolnoma brezposelna v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča.

| 4. | Če samozaposlena oseba ne opravlja poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici dejavnosti, se obravnava kot popolnoma brezposelna oseba v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

4.

Če samozaposlena oseba ne opravlja poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici dejavnosti, se obravnava kot popolnoma brezposelna oseba v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča.

| 5. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

5.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/47

---

PRIPOROČILO št. P1

z dne 12. junija 2009

o sodbi Gottardo, v skladu s katero je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države v skladu z dvostransko konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, dodeliti tudi delavcem, ki so državljani drugih držav članic

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/14

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 72(c) Uredbe (ES) št. 883/2004, v skladu s katerim spodbuja in razvija sodelovanje med državami članicami in njihovimi nosilci v zadevah, povezanih s socialno varnostjo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 883/2004, sprejeta na podlagi členov 42 in 308 Pogodbe, je osnovni instrument za uveljavljanje temeljnih svoboščin, določenih v Pogodbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 883/2004, sprejeta na podlagi členov 42 in 308 Pogodbe, je osnovni instrument za uveljavljanje temeljnih svoboščin, določenih v Pogodbi.

| (2) | Načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva je bistven zaščitni ukrep za prosto gibanje zaposlenih oseb, določeno v členu 39 Pogodbe. To pomeni odpravo vsake diskriminacije med delavci s stalnim prebivališčem v državah članicah in delavci migranti v zvezi z zaposlovanjem, plačilom in drugimi pogoji dela. |
| --- | --- |

(2)

Načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva je bistven zaščitni ukrep za prosto gibanje zaposlenih oseb, določeno v členu 39 Pogodbe. To pomeni odpravo vsake diskriminacije med delavci s stalnim prebivališčem v državah članicah in delavci migranti v zvezi z zaposlovanjem, plačilom in drugimi pogoji dela.

| (3) | V zadevi Gottardo (3) je Sodišče na podlagi tega načela iz člena 39 Pogodbe odločalo v zvezi z osebo s stalnim prebivališčem v Skupnosti, ki je delala v Franciji, Italiji in Švici. Ta oseba ni izpolnjevala vseh pogojev za pridobitev pokojnine v Italiji in je zahtevala, da se zavarovalne dobe, dopolnjene v Švici in Italiji, seštejejo, kot določa dvostranska konvencija med Italijo in Švico v korist njunih državljanov. |
| --- | --- |

(3)

V zadevi Gottardo (3) je Sodišče na podlagi tega načela iz člena 39 Pogodbe odločalo v zvezi z osebo s stalnim prebivališčem v Skupnosti, ki je delala v Franciji, Italiji in Švici. Ta oseba ni izpolnjevala vseh pogojev za pridobitev pokojnine v Italiji in je zahtevala, da se zavarovalne dobe, dopolnjene v Švici in Italiji, seštejejo, kot določa dvostranska konvencija med Italijo in Švico v korist njunih državljanov.

| (4) | Sodišče je v tem primeru odločilo, da če država članica sklene dvostransko mednarodno konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, ki določa upoštevanje zavarovalnih dob, dopolnjenih v navedeni tretji državi za pridobitev pravice do dajatev za starost, mora navedena država članica v skladu s temeljnim načelom enakega obravnavanja državljanom drugih držav članic dodeliti enake ugodnosti, kot jih imajo njeni državljani na podlagi navedene konvencije, razen če lahko predloži objektivno utemeljitev za zavrnitev takšnega obravnavanja (odstavek 34). |
| --- | --- |

(4)

Sodišče je v tem primeru odločilo, da če država članica sklene dvostransko mednarodno konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, ki določa upoštevanje zavarovalnih dob, dopolnjenih v navedeni tretji državi za pridobitev pravice do dajatev za starost, mora navedena država članica v skladu s temeljnim načelom enakega obravnavanja državljanom drugih držav članic dodeliti enake ugodnosti, kot jih imajo njeni državljani na podlagi navedene konvencije, razen če lahko predloži objektivno utemeljitev za zavrnitev takšnega obravnavanja (odstavek 34).

| (5) | V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da njegova razlaga izraza „zakonodaja“ iz člena 1(j) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (4) (sedanji člen 1(l) Uredbe (ES) št. 883/2004) ne more vplivati na obveznost posamezne države članice, da ravna v skladu z načelom enakega obravnavanja iz člena 39 Pogodbe. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da njegova razlaga izraza „zakonodaja“ iz člena 1(j) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (4) (sedanji člen 1(l) Uredbe (ES) št. 883/2004) ne more vplivati na obveznost posamezne države članice, da ravna v skladu z načelom enakega obravnavanja iz člena 39 Pogodbe.

| (6) | Sodišče je menilo, da oviranje ravnovesja in vzajemnosti dvostranske mednarodne konvencije, sklenjene med državo članico in tretjo državo, ne pomeni objektivne utemeljitve za zavrnitev države članice, pogodbenice navedene konvencije, da ugodnosti, ki jih imajo njeni državljani na podlagi navedene konvencije, dodeli državljanom drugih držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Sodišče je menilo, da oviranje ravnovesja in vzajemnosti dvostranske mednarodne konvencije, sklenjene med državo članico in tretjo državo, ne pomeni objektivne utemeljitve za zavrnitev države članice, pogodbenice navedene konvencije, da ugodnosti, ki jih imajo njeni državljani na podlagi navedene konvencije, dodeli državljanom drugih držav članic.

| (7) | Poleg tega Sodišče ni sprejelo ugovorov, da bi lahko morebitno povečanje finančne obremenitve in upravne težave pri povezovanju s pristojnimi organi zadevne tretje države utemeljevale, da država članica, pogodbenica dvostranske konvencije, ni izpolnila obveznosti iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega Sodišče ni sprejelo ugovorov, da bi lahko morebitno povečanje finančne obremenitve in upravne težave pri povezovanju s pristojnimi organi zadevne tretje države utemeljevale, da država članica, pogodbenica dvostranske konvencije, ni izpolnila obveznosti iz Pogodbe.

| (8) | Pomembno je, da vse ustrezne ugotovitve temeljijo na tej sodbi, ki je bistvena za državljane Skupnosti, ki so uveljavljali svojo pravico do prostega gibanja v drugo državo članico. |
| --- | --- |

(8)

Pomembno je, da vse ustrezne ugotovitve temeljijo na tej sodbi, ki je bistvena za državljane Skupnosti, ki so uveljavljali svojo pravico do prostega gibanja v drugo državo članico.

| (9) | Zato je treba pojasniti, da je treba dvostranske konvencije o socialni varnosti med državo članico in tretjo državo razlagati tako, da je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države članice, pogodbenice konvencije, načeloma dodeliti tudi državljanu Skupnosti, ki je v objektivnem smislu v enakem položaju. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba pojasniti, da je treba dvostranske konvencije o socialni varnosti med državo članico in tretjo državo razlagati tako, da je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države članice, pogodbenice konvencije, načeloma dodeliti tudi državljanu Skupnosti, ki je v objektivnem smislu v enakem položaju.

| (10) | Ne glede na enotno uporabo odločitve Gottardo v posameznih primerih je treba pregledati obstoječe dvostranske konvencije. V zvezi s predhodno sklenjenimi sporazumi člen 307 Pogodbe določa: „država članica ali države članice, ki jih to zadeva, ustrezno ukrepajo, da bi odpravile ugotovljeno nezdružljivost,“ pri čemer v zvezi s sporazumi, sklenjenimi po 1. januarju 1958 ali po datumu pristopa države članice k Evropski skupnosti, člen 10 Pogodbe določa, da se te države članice „[v]zdržijo [...] vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev te pogodbe“. |
| --- | --- |

(10)

Ne glede na enotno uporabo odločitve Gottardo v posameznih primerih je treba pregledati obstoječe dvostranske konvencije. V zvezi s predhodno sklenjenimi sporazumi člen 307 Pogodbe določa: „država članica ali države članice, ki jih to zadeva, ustrezno ukrepajo, da bi odpravile ugotovljeno nezdružljivost,“ pri čemer v zvezi s sporazumi, sklenjenimi po 1. januarju 1958 ali po datumu pristopa države članice k Evropski skupnosti, člen 10 Pogodbe določa, da se te države članice „[v]zdržijo [...] vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev te pogodbe“.

| (11) | V zvezi z novimi dvostranskimi konvencijami o socialni varnosti, sklenjenimi med državo članico in tretjo državo, je treba upoštevati, da morajo vključevati posebno sklicevanje na načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva v zvezi z državljani drugih držav članic, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v državi članici, ki je pogodbenica zadevne konvencije. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z novimi dvostranskimi konvencijami o socialni varnosti, sklenjenimi med državo članico in tretjo državo, je treba upoštevati, da morajo vključevati posebno sklicevanje na načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva v zvezi z državljani drugih držav članic, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v državi članici, ki je pogodbenica zadevne konvencije.

| (12) | Uporaba sodbe Gottardo v posameznih primerih je odvisna predvsem od sodelovanja tretjih držav, ker morajo potrditi zavarovalne dobe, ki jih je tam dopolnila zadevna oseba. |
| --- | --- |

(12)

Uporaba sodbe Gottardo v posameznih primerih je odvisna predvsem od sodelovanja tretjih držav, ker morajo potrditi zavarovalne dobe, ki jih je tam dopolnila zadevna oseba.

| (13) | Upravna komisija bi morala to vprašanje obravnavati, ker je odločitev v zadevi Gottardo povezana z uporabo načela enakega obravnavanja na področju socialne varnosti.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(13)

Upravna komisija bi morala to vprašanje obravnavati, ker je odločitev v zadevi Gottardo povezana z uporabo načela enakega obravnavanja na področju socialne varnosti.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

PRIPOROČA PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM:

| 1. | V skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije med lastnimi državljani in državljani drugih držav članic, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v skladu s členom 39 Pogodbe, se ugodnosti glede pokojnin, ki jih imajo lastni delavci (zaposlene in samozaposlene osebe) na podlagi konvencije o socialni varnosti s tretjo državo, načeloma dodelijo tudi delavcem (zaposlenim ali samozaposlenim osebam), ki so državljani drugih držav članic in so v objektivnem smislu v enakem položaju. |
| --- | --- |

1.

V skladu z načelom enakega obravnavanja in nediskriminacije med lastnimi državljani in državljani drugih držav članic, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v skladu s členom 39 Pogodbe, se ugodnosti glede pokojnin, ki jih imajo lastni delavci (zaposlene in samozaposlene osebe) na podlagi konvencije o socialni varnosti s tretjo državo, načeloma dodelijo tudi delavcem (zaposlenim ali samozaposlenim osebam), ki so državljani drugih držav članic in so v objektivnem smislu v enakem položaju.

| 2. | Nove dvostranske konvencije o socialni varnosti, sklenjene med državo članico in tretjo državo, morajo vključevati posebno sklicevanje na načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva v zvezi z državljani druge države članice, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v državi članici, ki je pogodbenica zadevne konvencije. |
| --- | --- |

2.

Nove dvostranske konvencije o socialni varnosti, sklenjene med državo članico in tretjo državo, morajo vključevati posebno sklicevanje na načelo nediskriminacije na podlagi državljanstva v zvezi z državljani druge države članice, ki so uveljavljali pravico do prostega gibanja v državi članici, ki je pogodbenica zadevne konvencije.

| 3. | Države članice morajo obvestiti nosilce v državah, s katerimi so sklenile konvencije o socialni varnosti, katerih določbe se uporabljajo le za njihove državljane, o posledicah odločitve Gottardo in jih pozvati k sodelovanju pri uporabi odločitve Sodišča. Države članice, ki so sklenile dvostranske konvencije z istimi tretjimi državami, lahko pri pozivu k takšnemu sodelovanju nastopajo skupaj. To sodelovanje je bistveno za izpolnjevanje odločitve. |
| --- | --- |

3.

Države članice morajo obvestiti nosilce v državah, s katerimi so sklenile konvencije o socialni varnosti, katerih določbe se uporabljajo le za njihove državljane, o posledicah odločitve Gottardo in jih pozvati k sodelovanju pri uporabi odločitve Sodišča. Države članice, ki so sklenile dvostranske konvencije z istimi tretjimi državami, lahko pri pozivu k takšnemu sodelovanju nastopajo skupaj. To sodelovanje je bistveno za izpolnjevanje odločitve.

| 4. | To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

4.

To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Sodba z dne 15. januarja 2002 v zadevi C-55/00, Elide Gottardo v Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), Recueil 2002, str. I-413.

3

Elide Gottardo

Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)

(4)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

4

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/49

---

PRIPOROČILO št. U1

z dne 12. junija 2009

o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/15

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 11(3)(a) in člena 16(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 18 Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Če so osebe, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, v skladu z zakonodajo, ki se zanje uporablja, upravičene do prejemanja dajatev za brezposelnost, je treba dovoliti, da opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom na ozemlju druge države članice in da imajo hkrati še naprej pravico do dajatev za brezposelnost, ki jih zagotovi država, v kateri stalno prebivajo. |
| --- | --- |

(1)

Če so osebe, ki stalno prebivajo na ozemlju države članice, v skladu z zakonodajo, ki se zanje uporablja, upravičene do prejemanja dajatev za brezposelnost, je treba dovoliti, da opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom na ozemlju druge države članice in da imajo hkrati še naprej pravico do dajatev za brezposelnost, ki jih zagotovi država, v kateri stalno prebivajo.

| (2) | V takšnih okoliščinah je treba določiti zakonodajo, ki se uporablja za takšne osebe v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 883/2004, da se prepreči morebitna kolizija zakonov. |
| --- | --- |

(2)

V takšnih okoliščinah je treba določiti zakonodajo, ki se uporablja za takšne osebe v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 883/2004, da se prepreči morebitna kolizija zakonov.

| (3) | V skladu s členom 11(2) navedene uredbe se šteje, da osebe, ki prejemajo denarne dajatve zaradi svoje dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe ali kot njeno posledico, opravljajo navedeno dejavnost. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 11(2) navedene uredbe se šteje, da osebe, ki prejemajo denarne dajatve zaradi svoje dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe ali kot njeno posledico, opravljajo navedeno dejavnost.

| (4) | V skladu s členom 11(3)(a) navedene uredbe za osebe, ki opravljajo dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe v državi članici, velja zakonodaja navedene države članice. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 11(3)(a) navedene uredbe za osebe, ki opravljajo dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe v državi članici, velja zakonodaja navedene države članice.

| (5) | Zaradi oseb iz uvodne izjave 1 zgoraj je zaželeno, da za takšne osebe še naprej velja zakonodaja države njihovega stalnega prebivališča v zvezi s plačilom prispevkov na podlagi njihove poklicne ali gospodarske dejavnosti in z dodelitvijo dajatev. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi oseb iz uvodne izjave 1 zgoraj je zaželeno, da za takšne osebe še naprej velja zakonodaja države njihovega stalnega prebivališča v zvezi s plačilom prispevkov na podlagi njihove poklicne ali gospodarske dejavnosti in z dodelitvijo dajatev.

| (6) | Člen 16(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 dovoljuje državam članicam, da določijo izjeme od členov 11 do 15 navedene uredbe.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(6)

Člen 16(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 dovoljuje državam članicam, da določijo izjeme od členov 11 do 15 navedene uredbe.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

PRIPOROČA PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM:

| 1. | Pristojni organi zadevnih držav članic sklenejo ali zahtevajo, da organi, ki jih imenujejo ti pristojni organi, sklenejo sporazume v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 pod naslednjimi pogoji:
  Sporazumi morajo določati, da za osebe, ki prejemajo dajatev za brezposelnost v svoji državi stalnega prebivališča in hkrati opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v drugi državi članici, v zvezi s plačilom prispevkov in dodelitvijo dajatev velja izključno zakonodaja prve države.
  Nosilec, ki zagotovi dajatev za brezposelnost v državi stalnega prebivališča zadevne osebe, obvesti nosilca, ki ga imenuje pristojni organ navedene države, o kakršni koli poklicni ali gospodarski dejavnosti s krajšim delovnim časom, ki jo zadevna oseba opravlja v drugi državi članici.
  Ta nosilec takoj obvesti nosilca, ki ga imenuje pristojni organ države članice, na ozemlju katere zadevna oseba opravlja dejavnost s krajšim delovnim časom, da za osebo še vedno velja zakonodaja države članice stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi zadevnih držav članic sklenejo ali zahtevajo, da organi, ki jih imenujejo ti pristojni organi, sklenejo sporazume v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 pod naslednjimi pogoji:

Sporazumi morajo določati, da za osebe, ki prejemajo dajatev za brezposelnost v svoji državi stalnega prebivališča in hkrati opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v drugi državi članici, v zvezi s plačilom prispevkov in dodelitvijo dajatev velja izključno zakonodaja prve države.

Nosilec, ki zagotovi dajatev za brezposelnost v državi stalnega prebivališča zadevne osebe, obvesti nosilca, ki ga imenuje pristojni organ navedene države, o kakršni koli poklicni ali gospodarski dejavnosti s krajšim delovnim časom, ki jo zadevna oseba opravlja v drugi državi članici.

Ta nosilec takoj obvesti nosilca, ki ga imenuje pristojni organ države članice, na ozemlju katere zadevna oseba opravlja dejavnost s krajšim delovnim časom, da za osebo še vedno velja zakonodaja države članice stalnega prebivališča.

| 2. | V skladu s temi sporazumi se uporabljajo upravni postopki iz členov 19 do 21 Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

2.

V skladu s temi sporazumi se uporabljajo upravni postopki iz členov 19 do 21 Uredbe (ES) št. 987/2009.

| 3. | Sporazum, ki so ga sklenile države članice na podlagi Priporočila št. 18 z dne 28. februarja 1986 in je priložen temu priporočilu, še naprej velja v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ob upoštevanju točke 2 tega priporočila. |
| --- | --- |

3.

Sporazum, ki so ga sklenile države članice na podlagi Priporočila št. 18 z dne 28. februarja 1986 in je priložen temu priporočilu, še naprej velja v skladu z uredbama (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ob upoštevanju točke 2 tega priporočila.

| 4. | To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

4.

To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA

Sporazum z dne 28. oktobra 1986 med Belgijo in Luksemburgom o določitvi zakonodaje, ki se uporablja za brezposelne osebe s stalnim prebivališčem v eni od držav, v kateri prejemajo dajatve za brezposelnost, medtem ko v drugi državi delajo s krajšim delovnim časom.

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/51

---

PRIPOROČILO št. U2

z dne 12. junija 2009

o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/16

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 55(1) Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s pogoji iz člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki odide v državo članico, ki ni pristojna država, da bi si tam poiskala zaposlitev, lahko pod nekaterimi pogoji in v skladu z nekaterimi omejitvami ohrani upravičenost do denarnih dajatev za brezposelnost. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s pogoji iz člena 64(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki odide v državo članico, ki ni pristojna država, da bi si tam poiskala zaposlitev, lahko pod nekaterimi pogoji in v skladu z nekaterimi omejitvami ohrani upravičenost do denarnih dajatev za brezposelnost.

| (2) | Eden od pogojev iz pododdelka (a) navedenega odstavka določa, da mora zadevna oseba ostati na razpolago službam za zaposlovanje pristojne države najmanj štiri tedne po nastopu brezposelnosti. |
| --- | --- |

(2)

Eden od pogojev iz pododdelka (a) navedenega odstavka določa, da mora zadevna oseba ostati na razpolago službam za zaposlovanje pristojne države najmanj štiri tedne po nastopu brezposelnosti.

| (3) | V skladu z zadnjim stavkom pododdelka (a) pa lahko pristojne službe ali nosilci iskalcu zaposlitve odobrijo odhod pred iztekom štirih tednov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z zadnjim stavkom pododdelka (a) pa lahko pristojne službe ali nosilci iskalcu zaposlitve odobrijo odhod pred iztekom štirih tednov.

| (4) | Ta odobritev se ne sme zavrniti osebam, ki želijo spremljati zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v drugi državi članici, pri čemer te osebe izpolnjujejo druge pogoje iz člena 64(1) navedene uredbe.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(4)

Ta odobritev se ne sme zavrniti osebam, ki želijo spremljati zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v drugi državi članici, pri čemer te osebe izpolnjujejo druge pogoje iz člena 64(1) navedene uredbe.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

PRIPOROČA PRISTOJNIM SLUŽBAM IN NOSILCEM:

| 1. | Odhod pred iztekom štirih tednov, kot določa zadnji stavek člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004, se odobri osebi, ki je popolnoma brezposelna, izpolnjuje vse druge pogoje iz člena 64(1) in spremlja svojega zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v državi članici, ki ni pristojna država.
  Partner se določi na podlagi zakonodaje pristojne države članice. |
| --- | --- |

1.

Odhod pred iztekom štirih tednov, kot določa zadnji stavek člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004, se odobri osebi, ki je popolnoma brezposelna, izpolnjuje vse druge pogoje iz člena 64(1) in spremlja svojega zakonca ali partnerja, ki je dobil zaposlitev v državi članici, ki ni pristojna država.

Partner se določi na podlagi zakonodaje pristojne države članice.

| 2. | To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

2.

To priporočilo se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/52

---

SKLEP št. S4

z dne 2. oktobra 2009

o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/17

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z upravljanjem ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju členov 66 do 68 Uredbe (ES) št. 987/2009,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Stroški storitev, ki jih zagotovi nosilec ene države članice v imenu nosilca druge države članice, se v celoti povrnejo. |
| --- | --- |

(1)

Stroški storitev, ki jih zagotovi nosilec ene države članice v imenu nosilca druge države članice, se v celoti povrnejo.

| (2) | Če ni dogovorjeno drugače, se morajo povračila med nosilci izvršiti hitro in učinkovito, da bi se preprečilo kopičenje zahtevkov, ki ostajajo dolgo neizplačani. |
| --- | --- |

(2)

Če ni dogovorjeno drugače, se morajo povračila med nosilci izvršiti hitro in učinkovito, da bi se preprečilo kopičenje zahtevkov, ki ostajajo dolgo neizplačani.

| (3) | Kopičenje zahtevkov bi lahko ogrozilo učinkovito delovanje sistema Skupnosti in pravice posameznikov. |
| --- | --- |

(3)

Kopičenje zahtevkov bi lahko ogrozilo učinkovito delovanje sistema Skupnosti in pravice posameznikov.

| (4) | Upravna komisija je v Sklepu št. S1 (3) sklenila, da se nosilcu iz kraja stalnega prebivališča povrnejo stroški zdravstvenega varstva, zagotovljenega na podlagi veljavne evropske kartice zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(4)

Upravna komisija je v Sklepu št. S1 (3) sklenila, da se nosilcu iz kraja stalnega prebivališča povrnejo stroški zdravstvenega varstva, zagotovljenega na podlagi veljavne evropske kartice zdravstvenega zavarovanja.

| (5) | Dogovorjene najboljše prakse bi prispevale k hitremu in učinkovitemu poravnavanju povračil med nosilci.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(5)

Dogovorjene najboljše prakse bi prispevale k hitremu in učinkovitemu poravnavanju povračil med nosilci.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

A.   Povračilo na podlagi dejanskih stroškov (člen 62 Uredbe (ES) št. 987/2009)

| 1. | Nosilec, ki zahteva povračilo na podlagi dejanskih stroškov, predloži zahtevek najpozneje v roku iz člena 67(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba). Nosilec, ki prejme zahtevek, zagotovi njegovo plačilo v roku iz člena 67(5) izvedbene uredbe, pred tem rokom pa takoj, ko to lahko naredi. |
| --- | --- |

1.

Nosilec, ki zahteva povračilo na podlagi dejanskih stroškov, predloži zahtevek najpozneje v roku iz člena 67(1) Uredbe (ES) št. 987/2009 (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba). Nosilec, ki prejme zahtevek, zagotovi njegovo plačilo v roku iz člena 67(5) izvedbene uredbe, pred tem rokom pa takoj, ko to lahko naredi.

| 2. | Zahtevki za povračila glede storitev, zagotovljenih na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, dokumenta, ki nadomešča to kartico, ali kakršnega koli drugega dokumenta o upravičenosti, se lahko zavrnejo in vrnejo nosilcu upniku, če je zahtevek npr.:






  — | nepopoln in/ali nepravilno izpolnjen, |
| --- | --- | --- |

2.

Zahtevki za povračila glede storitev, zagotovljenih na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, dokumenta, ki nadomešča to kartico, ali kakršnega koli drugega dokumenta o upravičenosti, se lahko zavrnejo in vrnejo nosilcu upniku, če je zahtevek npr.:

—

nepopoln in/ali nepravilno izpolnjen,

| — | povezan s storitvami, ki niso bile opravljene v času veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja ali dokumenta o upravičenosti, ki ga je prejemnik storitev uporabil. |
| --- | --- |

—

povezan s storitvami, ki niso bile opravljene v času veljavnosti evropske kartice zdravstvenega zavarovanja ali dokumenta o upravičenosti, ki ga je prejemnik storitev uporabil.

Zahtevek se ne sme zavrniti zaradi tega, ker oseba ni več zavarovana pri nosilcu, ki je izdal evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja ali dokument o upravičenosti, če so bile storitve upravičencu zagotovljene v času veljavnosti uporabljenega dokumenta.

Nosilec, ki mora povrniti stroške storitev, opravljenih na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, lahko zahteva od nosilca, pri katerem je bila oseba prijavljena v času opravljanja storitev, da prvemu nosilcu povrne stroške za navedene storitve ali stvar uredi z zadevno osebo, če ta oseba ni bila upravičena do uporabe evropske kartice zdravstvenega zavarovanja.

| 3. | Nosilec dolžnik ne sme preveriti skladnosti zahtevka s členoma 19 in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004, razen če obstaja utemeljen sum zlorabe, kot je to pojasnila sodna praksa Evropskega sodišča (4). Nosilec dolžnik mora zato sprejeti informacije, na katerih zahtevek temelji, in izvršiti povračilo. V primeru suma zlorabe lahko nosilec dolžnik zaradi ustreznih razlogov zavrne zahtevek v skladu s členom 67(5) izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

3.

Nosilec dolžnik ne sme preveriti skladnosti zahtevka s členoma 19 in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004, razen če obstaja utemeljen sum zlorabe, kot je to pojasnila sodna praksa Evropskega sodišča (4). Nosilec dolžnik mora zato sprejeti informacije, na katerih zahtevek temelji, in izvršiti povračilo. V primeru suma zlorabe lahko nosilec dolžnik zaradi ustreznih razlogov zavrne zahtevek v skladu s členom 67(5) izvedbene uredbe.

| 4. | Za izvajanje točk 2 in 3, če nosilec dolžnik dvomi o resničnosti dejstev, na katerih temelji zahtevek, mora nosilec upnik preveriti, ali je bil zahtevek pravilno izdan, in ga po potrebi umakniti ali ponovno izračunati. |
| --- | --- |

4.

Za izvajanje točk 2 in 3, če nosilec dolžnik dvomi o resničnosti dejstev, na katerih temelji zahtevek, mora nosilec upnik preveriti, ali je bil zahtevek pravilno izdan, in ga po potrebi umakniti ali ponovno izračunati.

| 5. | Zahtevek, ki se predloži po roku iz člena 67(1) izvedbene uredbe, se ne upošteva. |
| --- | --- |

5.

Zahtevek, ki se predloži po roku iz člena 67(1) izvedbene uredbe, se ne upošteva.

B.   Povračilo na podlagi pavšalnih zneskov (člen 63 izvedbene uredbe)

| 6. | Seznam iz člena 64(4) izvedbene uredbe se predloži organu za zvezo države članice dolžnice do konca leta po referenčnem letu, zahtevki, ki temeljijo na tem seznamu, pa se istemu organu predložijo čim prej po objavi letnih pavšalnih zneskov na osebo v Uradnem listu Evropske unije, vendar v roku iz člena 67(2) izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

6.

Seznam iz člena 64(4) izvedbene uredbe se predloži organu za zvezo države članice dolžnice do konca leta po referenčnem letu, zahtevki, ki temeljijo na tem seznamu, pa se istemu organu predložijo čim prej po objavi letnih pavšalnih zneskov na osebo v Uradnem listu Evropske unije, vendar v roku iz člena 67(2) izvedbene uredbe.

| 7. | Nosilec upnik nosilcu dolžniku hkrati predloži zahtevke, ki zadevajo določeno koledarsko leto, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

7.

Nosilec upnik nosilcu dolžniku hkrati predloži zahtevke, ki zadevajo določeno koledarsko leto, kadar je to mogoče.

| 8. | Nosilec dolžnik, ki prejme zahtevek za povračilo na podlagi pavšalnih zneskov, zagotovi njegovo plačilo v roku iz člena 67(5) izvedbene uredbe, pred tem rokom pa takoj, ko to lahko naredi. |
| --- | --- |

8.

Nosilec dolžnik, ki prejme zahtevek za povračilo na podlagi pavšalnih zneskov, zagotovi njegovo plačilo v roku iz člena 67(5) izvedbene uredbe, pred tem rokom pa takoj, ko to lahko naredi.

| 9. | Zahtevek, predložen po roku iz člena 67(2) izvedbene uredbe, se ne upošteva. |
| --- | --- |

9.

Zahtevek, predložen po roku iz člena 67(2) izvedbene uredbe, se ne upošteva.

| 10. | Zahtevek za povračilo na podlagi pavšalnih stroškov se lahko zavrne in vrne nosilcu upniku, če je zahtevek npr.:






  — | nepopoln in/ali nepravilno izpolnjen, |
| --- | --- | --- |

10.

Zahtevek za povračilo na podlagi pavšalnih stroškov se lahko zavrne in vrne nosilcu upniku, če je zahtevek npr.:

—

nepopoln in/ali nepravilno izpolnjen,

| — | povezan z obdobjem, v katerem oseba ni bila prijavljena na podlagi veljavnega dokumenta o upravičenosti. |
| --- | --- |

—

povezan z obdobjem, v katerem oseba ni bila prijavljena na podlagi veljavnega dokumenta o upravičenosti.

| 11. | Če nosilec dolžnik dvomi o resničnosti dejstev, na katerih temelji zahtevek, mora nosilec upnik preveriti, ali je bil račun pravilno izdan, in po potrebi umakniti ali ponovno izračunati zahtevek. |
| --- | --- |

11.

Če nosilec dolžnik dvomi o resničnosti dejstev, na katerih temelji zahtevek, mora nosilec upnik preveriti, ali je bil račun pravilno izdan, in po potrebi umakniti ali ponovno izračunati zahtevek.

C.   Predplačila po členu 68 izvedbene uredbe

| 12. | V primeru predplačila po členu 68 izvedbene uredbe se znesek plačila določi posebej za zahtevke na podlagi dejanskih stroškov (člen 67(1) izvedbene uredbe) in zahtevke na podlagi pavšalnih zneskov (člen 67(2) izvedbene uredbe). |
| --- | --- |

12.

V primeru predplačila po členu 68 izvedbene uredbe se znesek plačila določi posebej za zahtevke na podlagi dejanskih stroškov (člen 67(1) izvedbene uredbe) in zahtevke na podlagi pavšalnih zneskov (člen 67(2) izvedbene uredbe).

D.   Sodelovanje in izmenjava informacij

| 13. | Nosilci si prizadevajo za dobro medsebojno sodelovanje in zagotavljajo izvajanje lastne zakonodaje. |
| --- | --- |

13.

Nosilci si prizadevajo za dobro medsebojno sodelovanje in zagotavljajo izvajanje lastne zakonodaje.

E.   Začetek veljavnosti

| 14. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

14.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Lena MALMBERG

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

(3)  Glej stran 23 tega Uradnega lista.

3

(4)  Sodba z dne 12. aprila 2005 v zadevi C-145/03, Dediči Annette Keller proti Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) in Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), ZOdl. 2005, str. I-02529.

4

Dediči Annette Keller proti Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) in Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa)

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/54

---

SKLEP št. S5

z dne 2. oktobra 2009

o razlagi pojma „storitve“ po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za bolezen ali materinstvo v skladu s členi 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter o izračunu zneskov za povračilo v skladu s členi 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/18

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z upravljanjem ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za izvajanje členov 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba pojmu „storitve“ po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 za bolezen ali materinstvo natančno določiti pomen, zavezujoč za vse države članice. |
| --- | --- |

(1)

Za izvajanje členov 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba pojmu „storitve“ po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 za bolezen ali materinstvo natančno določiti pomen, zavezujoč za vse države članice.

| (2) | Pojem storitev za bolezen ali materinstvo mora v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča vključevati storitve, ki se zagotavljajo osebam, odvisnim od oskrbe.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Pojem storitev za bolezen ali materinstvo mora v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča vključevati storitve, ki se zagotavljajo osebam, odvisnim od oskrbe.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

I.   Splošne določbe

| 1. | Storitve za bolezen in materinstvo, ki se jih upošteva pri izračunu povračil iz členov 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba), so storitve, ki se štejejo kot storitve v okviru nacionalne zakonodaje, s katerimi upravlja nosilec, ki jih je zagotovil, v kolikor jih je mogoče pridobiti v skladu z določbami iz členov 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba). |
| --- | --- |

1.

Storitve za bolezen in materinstvo, ki se jih upošteva pri izračunu povračil iz členov 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba), so storitve, ki se štejejo kot storitve v okviru nacionalne zakonodaje, s katerimi upravlja nosilec, ki jih je zagotovil, v kolikor jih je mogoče pridobiti v skladu z določbami iz členov 17, 19, 20, 22, 24(1), 25, 26, 27(1), (3), (4) in (5), 28, 34 ter 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba).

| 2. | Naslednje storitve se tudi štejejo kot storitve v smislu zgoraj navedenih členov osnovne uredbe:






  (a) | storitve, ki omogočajo upravičenost do celotnega ali delnega neposrednega plačila nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi odvisnosti zavarovanca od oskrbe in od katerih ima ta oseba neposredno korist, na primer zdravstvena nega na domu ali pomoč na domu oziroma v posebnih zavodih, nakupi opreme za nego ali izvajanje del za izboljšanje domačega okolja; bistveni namen storitev je dopolniti storitve iz zdravstvenega zavarovanja, da bi se izboljšala zdravstveni položaj in kakovost življenja oseb, odvisnih od oskrbe; |
| --- | --- | --- |

2.

Naslednje storitve se tudi štejejo kot storitve v smislu zgoraj navedenih členov osnovne uredbe:

(a)

storitve, ki omogočajo upravičenost do celotnega ali delnega neposrednega plačila nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi odvisnosti zavarovanca od oskrbe in od katerih ima ta oseba neposredno korist, na primer zdravstvena nega na domu ali pomoč na domu oziroma v posebnih zavodih, nakupi opreme za nego ali izvajanje del za izboljšanje domačega okolja; bistveni namen storitev je dopolniti storitve iz zdravstvenega zavarovanja, da bi se izboljšala zdravstveni položaj in kakovost življenja oseb, odvisnih od oskrbe;

| (b) | storitve, ki ne izhajajo iz zdravstvenega zavarovanja, imajo pa enake značilnosti in enak namen kakor storitve, ki so navedene v točki (a) zgoraj, v kolikor se lahko štejejo za storitve iz socialnega zavarovanja v smislu osnovne uredbe ter jih je mogoče pridobiti na enak način kakor tiste iz točke (a) v skladu z določbami zgoraj navedenih členov osnovne uredbe.
  Storitve iz točk (a) in (b) se vključijo v stroške, navedene v točki 1 zgoraj. |
| --- | --- |

(b)

storitve, ki ne izhajajo iz zdravstvenega zavarovanja, imajo pa enake značilnosti in enak namen kakor storitve, ki so navedene v točki (a) zgoraj, v kolikor se lahko štejejo za storitve iz socialnega zavarovanja v smislu osnovne uredbe ter jih je mogoče pridobiti na enak način kakor tiste iz točke (a) v skladu z določbami zgoraj navedenih členov osnovne uredbe.

Storitve iz točk (a) in (b) se vključijo v stroške, navedene v točki 1 zgoraj.

| 3. | Naslednji stroški se ne štejejo kot stroški za storitve v smislu zgoraj navedenih členov osnovne uredbe:






  (a) | stroški, povezani z upravljanjem sistema zdravstvenega zavarovanja, na primer stroški, nastali zaradi obravnave in obdelave povračil posameznikom in med nosilci; |
| --- | --- | --- |

3.

Naslednji stroški se ne štejejo kot stroški za storitve v smislu zgoraj navedenih členov osnovne uredbe:

(a)

stroški, povezani z upravljanjem sistema zdravstvenega zavarovanja, na primer stroški, nastali zaradi obravnave in obdelave povračil posameznikom in med nosilci;

| (b) | stroški, povezani z opravljanjem storitev, kot so zdravniški honorarji za izdajanje zdravniških potrdil, potrebnih za oceno stopnje invalidnosti ali zmožnosti opravljanja dela vlagatelja zahtevka; |
| --- | --- |

(b)

stroški, povezani z opravljanjem storitev, kot so zdravniški honorarji za izdajanje zdravniških potrdil, potrebnih za oceno stopnje invalidnosti ali zmožnosti opravljanja dela vlagatelja zahtevka;

| (c) | stroški, povezani z medicinskimi raziskavami in subvencijami za ustanove preventivne medicine, dodeljenimi za splošne ukrepe na področju varovanja zdravja, ter stroški, nastali zaradi splošnih ukrepov (ki niso povezani s posebnim tveganjem); |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z medicinskimi raziskavami in subvencijami za ustanove preventivne medicine, dodeljenimi za splošne ukrepe na področju varovanja zdravja, ter stroški, nastali zaradi splošnih ukrepov (ki niso povezani s posebnim tveganjem);

| (d) | doplačila posameznikov. |
| --- | --- |

(d)

doplačila posameznikov.

II.   Določbe za izračun pavšalnih stroškov iz člena 63 izvedbene uredbe

| 4. | V izračun mesečnih in skupnih pavšalnih stroškov v skladu s členom 64 izvedbene uredbe se vključi:






  (a) | znesek storitev, opravljenih v okviru nacionalnih sistemov v državi članici stalnega prebivališča na podlagi členov 17, 24(1), 25 in 26 osnovne uredbe; |
| --- | --- | --- |

4.

V izračun mesečnih in skupnih pavšalnih stroškov v skladu s členom 64 izvedbene uredbe se vključi:

(a)

znesek storitev, opravljenih v okviru nacionalnih sistemov v državi članici stalnega prebivališča na podlagi členov 17, 24(1), 25 in 26 osnovne uredbe;

| (b) | znesek storitev, opravljenih v okviru načrtovanega zdravljenja zunaj države članice stalnega prebivališča na podlagi členov 20 ter 27(3) in (5) osnovne uredbe; |
| --- | --- |

(b)

znesek storitev, opravljenih v okviru načrtovanega zdravljenja zunaj države članice stalnega prebivališča na podlagi členov 20 ter 27(3) in (5) osnovne uredbe;

| (c) | strošek opravljenih storitev, ki jih je zavarovana oseba prejela med začasnim bivanjem zunaj države stalnega prebivališča, v kolikor je treba stroške navedenih storitev obravnavati s skladu z nacionalno zakonodajo; razen stroškov iz točke II odstavka 5 črke (a) tega sklepa. |
| --- | --- |

(c)

strošek opravljenih storitev, ki jih je zavarovana oseba prejela med začasnim bivanjem zunaj države stalnega prebivališča, v kolikor je treba stroške navedenih storitev obravnavati s skladu z nacionalno zakonodajo; razen stroškov iz točke II odstavka 5 črke (a) tega sklepa.

| 5. | V izračun mesečnih in skupnih pavšalnih stroškov v skladu s členom 64 izvedbene uredbe se ne vključi:






  (a) | znesek storitev, opravljenih med začasnim bivanjem zunaj države stalnega prebivališča na podlagi členov 19(1) in 27(1) osnovne uredbe; |
| --- | --- | --- |

5.

V izračun mesečnih in skupnih pavšalnih stroškov v skladu s členom 64 izvedbene uredbe se ne vključi:

(a)

znesek storitev, opravljenih med začasnim bivanjem zunaj države stalnega prebivališča na podlagi členov 19(1) in 27(1) osnovne uredbe;

| (b) | znesek storitev, povrnjenih v skladu z osnovno uredbo ali na podlagi dvostranskega ali večstranskega sporazuma, razen povračil za načrtovano zdravljenje. |
| --- | --- |

(b)

znesek storitev, povrnjenih v skladu z osnovno uredbo ali na podlagi dvostranskega ali večstranskega sporazuma, razen povračil za načrtovano zdravljenje.

III.   Druge določbe

| 6. | Izračun zneskov za povračilo v največji možni meri temelji na uradnih statističnih podatkih in računovodskih izkazih kraja začasnega ali stalnega prebivališča in po možnosti na objavljenih uradnih podatkih. Navedejo se viri uporabljenih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

6.

Izračun zneskov za povračilo v največji možni meri temelji na uradnih statističnih podatkih in računovodskih izkazih kraja začasnega ali stalnega prebivališča in po možnosti na objavljenih uradnih podatkih. Navedejo se viri uporabljenih statističnih podatkov.

| 7. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

7.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Lena MALMBERG

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---

| 24.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 106/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 106/56

---

SKLEP št. H3

z dne 15. oktobra 2009

o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

2010/C 106/19

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je odgovorna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z upravljanjem in razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),

ob upoštevanju člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 v zvezi s pretvorbo valut,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mnogo določb kot npr. iz členov 5(a), 21(1), 29, 34, 52, 62(3), 65(6) in (7), 68(2) in 84 Uredbe (ES) št. 883/2004 ter členov 25(4) in (5), 26(7), 54(2), 70, 72, 73, 78 in 80 Uredbe (ES) št. 987/2009 vsebuje primere, ko je treba zaradi izplačila, izračuna ali ponovnega izračuna dajatve ali prispevka, povračila ali nadomestila in postopkov povračila določiti menjalne tečaje. |
| --- | --- |

(1)

Mnogo določb kot npr. iz členov 5(a), 21(1), 29, 34, 52, 62(3), 65(6) in (7), 68(2) in 84 Uredbe (ES) št. 883/2004 ter členov 25(4) in (5), 26(7), 54(2), 70, 72, 73, 78 in 80 Uredbe (ES) št. 987/2009 vsebuje primere, ko je treba zaradi izplačila, izračuna ali ponovnega izračuna dajatve ali prispevka, povračila ali nadomestila in postopkov povračila določiti menjalne tečaje.

| (2) | Na podlagi člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 je Upravna komisija pooblaščena, da določi datum, ki se upošteva pri določanju pretvorbenih tečajev, ki se uporabljajo pri izračunu nekaterih dajatev in prispevkov.
  V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 je Upravna komisija pooblaščena, da določi datum, ki se upošteva pri določanju pretvorbenih tečajev, ki se uporabljajo pri izračunu nekaterih dajatev in prispevkov.

V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

SKLENILA:

| 1. | V tem sklepu se menjalni tečaj razume kot dnevni menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka. |
| --- | --- |

1.

V tem sklepu se menjalni tečaj razume kot dnevni menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka.

| 2. | Menjalni tečaj je tečaj, objavljen na dan, ko nosilec izvede operacijo, razen če v tem sklepu ni drugače določeno. |
| --- | --- |

2.

Menjalni tečaj je tečaj, objavljen na dan, ko nosilec izvede operacijo, razen če v tem sklepu ni drugače določeno.

| 3. | Nosilec države članice, ki mora pri določanju upravičenosti in prvega izračuna dajatve pretvoriti znesek v valuto druge države članice, uporabi:






  (a) | kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo upošteva zneske, kot so zaslužki ali dajatve, v nekem obdobju pred datumom, za katerega se dajatev izračuna, menjalni tečaj, objavljen za zadnji dan navedenega obdobja; |
| --- | --- | --- |

3.

Nosilec države članice, ki mora pri določanju upravičenosti in prvega izračuna dajatve pretvoriti znesek v valuto druge države članice, uporabi:

(a)

kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo upošteva zneske, kot so zaslužki ali dajatve, v nekem obdobju pred datumom, za katerega se dajatev izračuna, menjalni tečaj, objavljen za zadnji dan navedenega obdobja;

| (b) | kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo za izračun dajatve upošteva en znesek, menjalni tečaj, objavljen za prvi dan meseca neposredno pred mesecem, ko je treba predpis izvesti. |
| --- | --- |

(b)

kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo za izračun dajatve upošteva en znesek, menjalni tečaj, objavljen za prvi dan meseca neposredno pred mesecem, ko je treba predpis izvesti.

| 4. | Odstavek 3 se smiselno uporablja, kadar mora nosilec države članice za ponoven izračun dajatve zaradi sprememb dejanskega ali pravnega položaja zadevne osebe pretvoriti znesek v valuto druge države članice. |
| --- | --- |

4.

Odstavek 3 se smiselno uporablja, kadar mora nosilec države članice za ponoven izračun dajatve zaradi sprememb dejanskega ali pravnega položaja zadevne osebe pretvoriti znesek v valuto druge države članice.

| 5. | Kadar nosilec izplačuje dajatev, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo redno indeksirana, in kadar zneski v drugi valuti vplivajo na navedeno dajatev, se pri njenem ponovnem izračunu uporabi menjalni tečaj, ki velja na prvi dan meseca pred mesecem nastopa indeksacije, razen če ni drugače določeno v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

5.

Kadar nosilec izplačuje dajatev, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo redno indeksirana, in kadar zneski v drugi valuti vplivajo na navedeno dajatev, se pri njenem ponovnem izračunu uporabi menjalni tečaj, ki velja na prvi dan meseca pred mesecem nastopa indeksacije, razen če ni drugače določeno v nacionalni zakonodaji.

| 6. | Menjalni tečaj za postopke kompenzacije in povračila, ki se uporablja za pretvorbo vsote, ki jo je treba odtegniti ali plačati, je menjalni tečaj za dan, ko je bil prvič poslan zahtevek. |
| --- | --- |

6.

Menjalni tečaj za postopke kompenzacije in povračila, ki se uporablja za pretvorbo vsote, ki jo je treba odtegniti ali plačati, je menjalni tečaj za dan, ko je bil prvič poslan zahtevek.

| 7. | Za namene člena 65(6) in (7) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 70 Uredbe (ES) št. 987/2009, kadar se primerja znesek, ki ga je dejansko izplačal nosilec v kraju stalnega prebivališča, z največjim zneskom povračila iz tretjega stavka člena 65(6) Uredbe (ES) št. 883/2004 (znesek dajatve, do katere bi bila zadevna oseba upravičena v skladu z zakonodajo države članice, ki je zanjo nazadnje veljala, če je bila prijavljena pri službah za zaposlovanje zadevne države članice), se za datum določitve menjalnega tečaja upošteva prvi dan koledarskega meseca, v katerem se je zaključilo obdobje povračila. |
| --- | --- |

7.

Za namene člena 65(6) in (7) Uredbe (ES) št. 883/2004 in člena 70 Uredbe (ES) št. 987/2009, kadar se primerja znesek, ki ga je dejansko izplačal nosilec v kraju stalnega prebivališča, z največjim zneskom povračila iz tretjega stavka člena 65(6) Uredbe (ES) št. 883/2004 (znesek dajatve, do katere bi bila zadevna oseba upravičena v skladu z zakonodajo države članice, ki je zanjo nazadnje veljala, če je bila prijavljena pri službah za zaposlovanje zadevne države članice), se za datum določitve menjalnega tečaja upošteva prvi dan koledarskega meseca, v katerem se je zaključilo obdobje povračila.

| 8. | Ta sklep se ponovno pregleda po prvem letu začetka uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

8.

Ta sklep se ponovno pregleda po prvem letu začetka uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009.

| 9. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009. |
| --- | --- |

9.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

Predsednica Upravne komisije

Lena MALMBERG

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

2

---