# Euroopa Liidu C 46E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.046.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 46E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide24. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.046.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 46E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide24. veebruar 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. jaanuari 2009 |
| 2010/C 046E/01 | Kaubandus- ja majandussuhted Lääne-Balkani riikidegaEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega (2008/2149(INI)) | 1 |
| 2010/C 046E/02 | Ühine põllumajanduspoliitika ja ülemaailmne toiduainetega kindlustatusEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (2008/2153(INI)) | 10 |
| 2010/C 046E/03 | Kodanikuühiskonna dialoogi arendamine Lissaboni lepingu põhjalEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaadete kohta Lissaboni lepingu põhjal (2008/2067(INI)) | 23 |
| 2010/C 046E/04 | Direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmine, rakendamine ja jõustamineEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (2008/2114(INI)) | 26 |
| 2010/C 046E/05 | Ühine kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamiseleEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohta kalavarude majandamisel (2008/2178(INI)) | 31 |
| 2010/C 046E/06 | Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2007–2008Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus 2007–2008 (2008/2244(INI)) | 38 |
| 2010/C 046E/07 | FibromüalgiaEuroopa Parlamendi deklaratsioon fibromüalgia kohta | 46 |
| | Kolmapäev, 14. jaanuari 2009 |
| 2010/C 046E/08 | Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus 2004–2008Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (2007/2145(INI)) | 48 |
| 2010/C 046E/09 | Meretöönormide konventsioonEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ | 69 |
| 2010/C 046E/10 | ÜRO inimõiguste nõukogu areng, sealhulgas ELi rollEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (2008/2201(INI)) | 71 |
| 2010/C 046E/11 | Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentideleEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamine) (2007/2154(INI)) | 80 |
| | Neljapäev, 15. jaanuari 2009 |
| 2010/C 046E/12 | ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrollEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta (2008/2152(INI)) | 87 |
| 2010/C 046E/13 | Direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmine ja kohaldamineEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2008/2039(INI)) | 95 |
| 2010/C 046E/14 | Olukord Gaza sektorisEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris | 100 |
| 2010/C 046E/15 | Olukord Somaali poolsaarelEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaali poolsaarel | 102 |
| 2010/C 046E/16 | ELi Valgevene-strateegiaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi Valgevene-strateegia kohta | 107 |
| 2010/C 046E/17 | SrebrenicaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Srebrenica kohta | 111 |
| 2010/C 046E/18 | Iraan: Shirin Ebadi juhtumEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Shirin Ebadi juhtum | 113 |
| 2010/C 046E/19 | GuineaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigipöörde kohta Guineas | 116 |
| 2010/C 046E/20 | Pressivabadus KenyasEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Kenyas | 118 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. jaanuari 2009

2010/C 046E/01

Kaubandus- ja majandussuhted Lääne-Balkani riikidegaEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega (2008/2149(INI))

1

2010/C 046E/02

Ühine põllumajanduspoliitika ja ülemaailmne toiduainetega kindlustatusEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (2008/2153(INI))

10

2010/C 046E/03

Kodanikuühiskonna dialoogi arendamine Lissaboni lepingu põhjalEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaadete kohta Lissaboni lepingu põhjal (2008/2067(INI))

23

2010/C 046E/04

Direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmine, rakendamine ja jõustamineEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (2008/2114(INI))

26

2010/C 046E/05

Ühine kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamiseleEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohta kalavarude majandamisel (2008/2178(INI))

31

2010/C 046E/06

Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2007–2008Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus 2007–2008 (2008/2244(INI))

38

2010/C 046E/07

FibromüalgiaEuroopa Parlamendi deklaratsioon fibromüalgia kohta

46

Kolmapäev, 14. jaanuari 2009

2010/C 046E/08

Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus 2004–2008Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (2007/2145(INI))

48

2010/C 046E/09

Meretöönormide konventsioonEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ

69

2010/C 046E/10

ÜRO inimõiguste nõukogu areng, sealhulgas ELi rollEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (2008/2201(INI))

71

2010/C 046E/11

Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentideleEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamine) (2007/2154(INI))

80

Neljapäev, 15. jaanuari 2009

2010/C 046E/12

ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrollEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta (2008/2152(INI))

87

2010/C 046E/13

Direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmine ja kohaldamineEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2008/2039(INI))

95

2010/C 046E/14

Olukord Gaza sektorisEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris

100

2010/C 046E/15

Olukord Somaali poolsaarelEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaali poolsaarel

102

2010/C 046E/16

ELi Valgevene-strateegiaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi Valgevene-strateegia kohta

107

2010/C 046E/17

SrebrenicaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Srebrenica kohta

111

2010/C 046E/18

Iraan: Shirin Ebadi juhtumEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Shirin Ebadi juhtum

113

2010/C 046E/19

GuineaEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigipöörde kohta Guineas

116

2010/C 046E/20

Pressivabadus KenyasEuroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Kenyas

118

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 13. jaanuari 2009 |
| 2010/C 046E/21 | Koostöö tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise valdkonnas *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/22 | Ovoalbumiini ja laktalbumiini ühine kaubandussüsteem (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS)) | 120 |
| 2010/C 046E/23 | Äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatav ühine maksustamissüsteem (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS)) | 121 |
| 2010/C 046E/24 | Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse kord *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Ühenduste Esimese Astme kohtu kodukorda Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse korraga seotud küsimuses (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS)) | 122 |
| 2010/C 046E/25 | Tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks ***IIEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD)) | 123 |
| P6_TC2-COD(2006)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks | 123 |
| 2010/C 046E/26 | Taimekaitsevahendite turuleviimine ***IIEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD)) | 124 |
| P6_TC2-COD(2006)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 124 |
| 2010/C 046E/27 | Eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0153Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud) | 125 |
| | Kolmapäev, 14. jaanuari 2009 |
| 2010/C 046E/28 | Passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardid ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta | 127 |
| LISA | 127 |
| 2010/C 046E/29 | Riigihanked kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ | 128 |
| 2010/C 046E/30 | Ohtlikud ained ja valmistised (diklorometaan) ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD)) | 129 |
| P6_TC1-COD(2008)0033Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega | 129 |
| 2010/C 046E/31 | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni ratifitseerimine *Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioon (konventsioon nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS)) | 130 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. jaanuari 2009

2010/C 046E/21

Koostöö tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise valdkonnas *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

120

2010/C 046E/22

Ovoalbumiini ja laktalbumiini ühine kaubandussüsteem (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

120

2010/C 046E/23

Äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatav ühine maksustamissüsteem (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

121

2010/C 046E/24

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse kord *Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Ühenduste Esimese Astme kohtu kodukorda Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse korraga seotud küsimuses (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

122

2010/C 046E/25

Tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks ***IIEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

123

P6_TC2-COD(2006)0132Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

123

2010/C 046E/26

Taimekaitsevahendite turuleviimine ***IIEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

124

P6_TC2-COD(2006)0136Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

124

2010/C 046E/27

Eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0153Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud)

125

Kolmapäev, 14. jaanuari 2009

2010/C 046E/28

Passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardid ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta

127

LISA

127

2010/C 046E/29

Riigihanked kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ

128

2010/C 046E/30

Ohtlikud ained ja valmistised (diklorometaan) ***IEuroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

129

P6_TC1-COD(2008)0033Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega

129

2010/C 046E/31

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni ratifitseerimine *Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioon (konventsioon nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

130

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. jaanuari 2009

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/1

---

Kaubandus- ja majandussuhted Lääne-Balkani riikidega

P6_TA(2009)0005

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega (2008/2149(INI))

(2010/C 46 E/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1946/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumite suhtes (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1946/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumite suhtes (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2);

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, milles lubati kõikidele Lääne-Balkani riikidele ühinemist Euroopa Liiduga;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (FYROM) ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta, 14.–15. detsembri 2006. aasta ja 19.–20. juuni 2008. aasta kohtumiste eesistujariigi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile (FYROM) ELi kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2006. aasta, 14.–15. detsembri 2006. aasta ja 19.–20. juuni 2008. aasta kohtumiste eesistujariigi järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga;

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamise kohta (KOM(2008)0127); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamise kohta (KOM(2008)0127);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni 1244;

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kosovo tuleviku ja ELi rolli kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Kosovo tuleviku ja ELi rolli kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu otsus erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu otsus erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole (4);

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta soovitust nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta soovitust nõukogule Bosnia ja Hertsegoviina kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule Euroopa Liidu ja Serbia vaheliste suhete kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel (9);

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (10);

| — | võttes arvesse komisjoni 31. jaanuari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse: suunised transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades” (KOM(2007)0032); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. jaanuari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede laiendamine naaberriikidesse: suunised transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades” (KOM(2007)0032);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist naaberriikidega peetavate transpordialase koostööga seotud selgitavate läbirääkimiste arengu kohta (KOM(2008)0125); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist naaberriikidega peetavate transpordialase koostööga seotud selgitavate läbirääkimiste arengu kohta (KOM(2008)0125);

| — | võttes arvesse 25. oktoobril 2005. aastal Ateenas allkirjastatud lepingut, millega asutati energiaühendus ELi ja Kagu-Euroopa riikide vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. oktoobril 2005. aastal Ateenas allkirjastatud lepingut, millega asutati energiaühendus ELi ja Kagu-Euroopa riikide vahel;

| — | võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2007. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete kohta aastateks 2007–2008 (KOM(2007)0663); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2007. aasta teatist laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete kohta aastateks 2007–2008 (KOM(2007)0663);

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni laienemist käsitleva komisjoni 2005. aasta strateegiadokumendi kohta (11) ning oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni laienemist käsitleva komisjoni 2005. aasta strateegiadokumendi kohta (11) ning oma 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (12);

| — | võttes arvesse kõiki varasemaid resolutsioone Lääne-Balkani riikide kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki varasemaid resolutsioone Lääne-Balkani riikide kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0489/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0489/2008),

| A. | arvestades, et Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu sõnastas selgelt Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi ja märkis, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess moodustab üldise raamistiku Euroopa suhetele Lääne-Balkani riikidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu sõnastas selgelt Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi ja märkis, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess moodustab üldise raamistiku Euroopa suhetele Lääne-Balkani riikidega;

| B. | arvestades, et Horvaatia peab praegu ELiga ühinemisläbirääkimisi ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik sai 2005. aastal kandidaatriigiks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatia peab praegu ELiga ühinemisläbirääkimisi ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik sai 2005. aastal kandidaatriigiks;

| C. | arvestades, et ELi kaubanduskontsessioonid ja finantsabi on mänginud keskset rolli Lääne-Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi kaubanduskontsessioonid ja finantsabi on mänginud keskset rolli Lääne-Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis;

| D. | arvestades, et Horvaatia liigub kindlalt Euroopa Liidu täieliku liikmesuse suunas, võib viia läbirääkimised lõpule 2009. aastal, täidab jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi ja majanduslikke kriteeriume ning riigis on täielikult toimiv turumajandus, mis võiks olla hea eeskuju teistele piirkonna riikidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Horvaatia liigub kindlalt Euroopa Liidu täieliku liikmesuse suunas, võib viia läbirääkimised lõpule 2009. aastal, täidab jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi ja majanduslikke kriteeriume ning riigis on täielikult toimiv turumajandus, mis võiks olla hea eeskuju teistele piirkonna riikidele;

| E. | arvestades, et Kosovo Assamblee võttis 17. veebruaril 2008. aastal vastu resolutsiooni Kosovo iseseisvaks kuulutamise kohta; arvestades, et nõukogu leppis 18. veebruaril 2008 kokku, et liikmesriigid teevad otsuse oma suhete kohta Kosovoga vastavalt siseriiklikele tavadele ja rahvusvahelisele õigusele; arvestades, et ELilt Kosovole antava abi kogusumma on hinnanguliselt 1 miljard eurot ajavahemikuks 2007–2010 ja sellest toetatakse Kosovo poliitilist ja majanduslikku arengut ning rahastatakse ELi osalust rahvusvahelises kohalolekus Kosovos; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kosovo Assamblee võttis 17. veebruaril 2008. aastal vastu resolutsiooni Kosovo iseseisvaks kuulutamise kohta; arvestades, et nõukogu leppis 18. veebruaril 2008 kokku, et liikmesriigid teevad otsuse oma suhete kohta Kosovoga vastavalt siseriiklikele tavadele ja rahvusvahelisele õigusele; arvestades, et ELilt Kosovole antava abi kogusumma on hinnanguliselt 1 miljard eurot ajavahemikuks 2007–2010 ja sellest toetatakse Kosovo poliitilist ja majanduslikku arengut ning rahastatakse ELi osalust rahvusvahelises kohalolekus Kosovos;

| F. | arvestades, et majanduslik jõukus ja täielik lõimumine siseturu ja maailma kaubandussüsteemiga on väga oluline kogu Lääne-Balkani piirkonna pikaajalise stabiilsuse ning jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse kasvu jaoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduslik jõukus ja täielik lõimumine siseturu ja maailma kaubandussüsteemiga on väga oluline kogu Lääne-Balkani piirkonna pikaajalise stabiilsuse ning jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse kasvu jaoks;

| G. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide turgude järkjärguline ettevaatlik avamine, sealhulgas riigiti erinev lähenemine, mis soodustab eelkõige piirkondliku turu kujunemist, peaks andma märkimisväärse panuse piirkonna poliitilisse ja majanduslikku stabiliseerimisprotsessi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide turgude järkjärguline ettevaatlik avamine, sealhulgas riigiti erinev lähenemine, mis soodustab eelkõige piirkondliku turu kujunemist, peaks andma märkimisväärse panuse piirkonna poliitilisse ja majanduslikku stabiliseerimisprotsessi;

| H. | arvestades, et suurem koostöö Lääne-Balkani piirkonnas pakub positiivseid kasvuvõimalusi ka Kagu-Euroopas asuvate ELi liikmesriikide majanduse jaoks ning toetab selle tugevamat lõimumist ühtse turuga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suurem koostöö Lääne-Balkani piirkonnas pakub positiivseid kasvuvõimalusi ka Kagu-Euroopas asuvate ELi liikmesriikide majanduse jaoks ning toetab selle tugevamat lõimumist ühtse turuga;

| I. | arvestades, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA) ühendas 32 Lõuna-Euroopa piirkonnas kehtivat kahepoolset vabakaubanduslepingut üheks kõikehaaravaks piirkondlikuks vabakaubanduslepinguks, mis aitab õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate reeglite ühtse võrgustiku abil kaasa piirkonna edasisele liberaliseerimisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA) ühendas 32 Lõuna-Euroopa piirkonnas kehtivat kahepoolset vabakaubanduslepingut üheks kõikehaaravaks piirkondlikuks vabakaubanduslepinguks, mis aitab õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate reeglite ühtse võrgustiku abil kaasa piirkonna edasisele liberaliseerimisele;

| J. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide majanduskasv on riigiti väga erinev, ulatudes 2006. aastal endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 3 %st Montenegro 10,3 %ni; arvestades, et töötuse määr erineb riigiti oluliselt – 2007. aastal oli töötuse määr Kosovos koguni 40 %, Montenegros aga 11,9 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide majanduskasv on riigiti väga erinev, ulatudes 2006. aastal endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 3 %st Montenegro 10,3 %ni; arvestades, et töötuse määr erineb riigiti oluliselt – 2007. aastal oli töötuse määr Kosovos koguni 40 %, Montenegros aga 11,9 %;

| K. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide majandus sõltub suurel määral väliskaubandusest, ning arvestades, et koguimport ja kogueksport moodustavad märkimisväärse osa nende riikide sisemajanduse koguproduktist; arvestades, et 61 % piirkonna kaubavoogudest on suunatud ELi, kuigi nad moodustavad vaid 2 % ELi väliskaubandusest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide majandus sõltub suurel määral väliskaubandusest, ning arvestades, et koguimport ja kogueksport moodustavad märkimisväärse osa nende riikide sisemajanduse koguproduktist; arvestades, et 61 % piirkonna kaubavoogudest on suunatud ELi, kuigi nad moodustavad vaid 2 % ELi väliskaubandusest;

| L. | arvestades, et transpordi infrastruktuur ja hõlbustamine on majandusarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ning integratsiooni jaoks esmatähtis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et transpordi infrastruktuur ja hõlbustamine on majandusarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ning integratsiooni jaoks esmatähtis;

| M. | arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja ekspordi tagamiseks on vaja rohkem toetada Lääne-Balkani väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja ekspordi tagamiseks on vaja rohkem toetada Lääne-Balkani väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid;

| N. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide majanduses on oluline osa teenusesektoril, eelkõige turismil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide majanduses on oluline osa teenusesektoril, eelkõige turismil;

| O. | arvestades, et väikeste turgude, nagu mõne Lääne-Balkani riigi turu jaoks, on suureks probleemiks kartellid, konkurentsi piirav tegevus ja turuvõimu kuritarvitamine, mis võib tugevalt mõjutada piirkonna majanduskasvu, tööpuuduse määra ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et väikeste turgude, nagu mõne Lääne-Balkani riigi turu jaoks, on suureks probleemiks kartellid, konkurentsi piirav tegevus ja turuvõimu kuritarvitamine, mis võib tugevalt mõjutada piirkonna majanduskasvu, tööpuuduse määra ja sotsiaalset arengut;

| P. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide majandused on väga heterogeensed ja oma eripäradega, nt Albaania, Horvaatia ja Montenegro erinevad teistest Lääne-Balkani riikidest selle poolest, et nende majanduses on turism ülioluline sektor; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide majandused on väga heterogeensed ja oma eripäradega, nt Albaania, Horvaatia ja Montenegro erinevad teistest Lääne-Balkani riikidest selle poolest, et nende majanduses on turism ülioluline sektor;

| Q. | arvestades, et kõik Lääne-Balkani riigid on sõlminud ELiga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõik Lääne-Balkani riigid on sõlminud ELiga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu,

Üldkaalutlused

| 1. | tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis saavutatud edu ja eriti hiljutist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute allkirjastamist Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbiaga; kutsub liikmesriike üles viima kõikide stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute ratifitseerimisprotsess lõpule nii pea kui võimalik; tervitab vahelepingute rakendamisel saavutatud edu ja kutsub Lääne-Balkani riike üles jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas; rõhutab, et tähtis on veelgi suurendada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi mitmepoolset mõõdet, et täielikult taastada piirkondlik koostöö kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

1.

tervitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis saavutatud edu ja eriti hiljutist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute allkirjastamist Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbiaga; kutsub liikmesriike üles viima kõikide stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute ratifitseerimisprotsess lõpule nii pea kui võimalik; tervitab vahelepingute rakendamisel saavutatud edu ja kutsub Lääne-Balkani riike üles jätkama oma jõupingutusi selles valdkonnas; rõhutab, et tähtis on veelgi suurendada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi mitmepoolset mõõdet, et täielikult taastada piirkondlik koostöö kõikides valdkondades;

| 2. | kinnitab Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi, mis sõnastati selgelt Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul; juhib siiski tähelepanu sellele, et Lääne-Balkani riikide ühinemine Euroopa Liiduga tulevikus on ranges sõltuvuses kõikide Euroopa Liidu sätestatud tingimuste ja nõuete, sh Kopenhaageni kriteeriumide täitmisest ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi edukast kulgemisest, mis tähendab piirkondlikku koostööd, heanaaberlikke suhteid ja igakülgset koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

2.

kinnitab Lääne-Balkani riikide Euroopa perspektiivi, mis sõnastati selgelt Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul; juhib siiski tähelepanu sellele, et Lääne-Balkani riikide ühinemine Euroopa Liiduga tulevikus on ranges sõltuvuses kõikide Euroopa Liidu sätestatud tingimuste ja nõuete, sh Kopenhaageni kriteeriumide täitmisest ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi edukast kulgemisest, mis tähendab piirkondlikku koostööd, heanaaberlikke suhteid ja igakülgset koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| 3. | rõhutab, et tõenäoline võimalus saada ELi liikmeks võib mõjuda Lääne-Balkani riikidele katalüsaatorina, mis ergutab nende elanikkonda ja valitsusi eemalduma regressiivsest natsionalismist ja usurühmadevahelisest vägivallast ning liikuma täieliku integreerumise poole ülejäänud Euroopaga; lisaks sellele parandab see Lääne-Balkani hiljutiste sõdade ja viimaste aastakümnete poliitiliste vastuolude tõttu tekkinud suhteliselt kehva mainet Euroopa Liidus, mis omakorda ergutab ELi äriühinguid suurendama äritegevust selles piirkonnas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et tõenäoline võimalus saada ELi liikmeks võib mõjuda Lääne-Balkani riikidele katalüsaatorina, mis ergutab nende elanikkonda ja valitsusi eemalduma regressiivsest natsionalismist ja usurühmadevahelisest vägivallast ning liikuma täieliku integreerumise poole ülejäänud Euroopaga; lisaks sellele parandab see Lääne-Balkani hiljutiste sõdade ja viimaste aastakümnete poliitiliste vastuolude tõttu tekkinud suhteliselt kehva mainet Euroopa Liidus, mis omakorda ergutab ELi äriühinguid suurendama äritegevust selles piirkonnas;

| 4. | ergutab Euroopa Liitu järjepidevalt näitama oma seotust Lääne-Balkani riikidega, eriti praegusel poliitiliselt keerulisel ajal; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon mõistaksid, et „musta augu” loomine Kosovos ei ole ei Euroopa Liidu ega Lääne-Balkani riikide huvides; palub ELi institutsioonidel seetõttu aktiivselt osaleda, et vältida pingeid; |
| --- | --- |

4.

ergutab Euroopa Liitu järjepidevalt näitama oma seotust Lääne-Balkani riikidega, eriti praegusel poliitiliselt keerulisel ajal; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon mõistaksid, et „musta augu” loomine Kosovos ei ole ei Euroopa Liidu ega Lääne-Balkani riikide huvides; palub ELi institutsioonidel seetõttu aktiivselt osaleda, et vältida pingeid;

| 5. | on seisukohal, et üldise lähenemisviisi puhul Lääne-Balkanile on olulise tähtsusega võtta arvesse piirkonnas asuvate riikide erinevusi, mis puudutavad nende majandusliku arengu taset ning kinnipidamist ühenduse õigustikust ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadest; rõhutab seetõttu iga Lääne-Balkani riigi selgelt erinevat teed ELi liikmesuse poole, mis põhineb muu hulgas nii Kopenhaageni kriteeriumide kui ka Euroopa Liidu sätestatud tingimuste ja nõuete individuaalsel täitmisel; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et üldise lähenemisviisi puhul Lääne-Balkanile on olulise tähtsusega võtta arvesse piirkonnas asuvate riikide erinevusi, mis puudutavad nende majandusliku arengu taset ning kinnipidamist ühenduse õigustikust ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadest; rõhutab seetõttu iga Lääne-Balkani riigi selgelt erinevat teed ELi liikmesuse poole, mis põhineb muu hulgas nii Kopenhaageni kriteeriumide kui ka Euroopa Liidu sätestatud tingimuste ja nõuete individuaalsel täitmisel;

| 6. | tervitab 2008. aasta jaanuaris jõustunud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepinguid ning dialoogi tegevuskava üle Lääne-Balkani riikidele kehtiva viisarežiimi järgjärguliseks liberaliseerimiseks; on seisukohal, et kaubavoogude suurendamiseks ning tihedama majandus-, teadus-, tehnoloogilise ja kaubanduskoostöö tagamiseks on kindlasti vaja rajada hästitoimivad tollirežiimid või teha neid paremaks; tervitab komisjoni otsust anda programmi Erasmus Mundus raames rohkem stipendiume Lääne-Balkani riikide üliõpilastele; |
| --- | --- |

6.

tervitab 2008. aasta jaanuaris jõustunud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepinguid ning dialoogi tegevuskava üle Lääne-Balkani riikidele kehtiva viisarežiimi järgjärguliseks liberaliseerimiseks; on seisukohal, et kaubavoogude suurendamiseks ning tihedama majandus-, teadus-, tehnoloogilise ja kaubanduskoostöö tagamiseks on kindlasti vaja rajada hästitoimivad tollirežiimid või teha neid paremaks; tervitab komisjoni otsust anda programmi Erasmus Mundus raames rohkem stipendiume Lääne-Balkani riikide üliõpilastele;

WTO ja Kesk-Euroopa vabakaubandusleping

| 7. | palub komisjonil ja nõukogul rakendada kõiki asjakohaseid meetmeid, et ergutada Lääne-Balkani riikide suuremat lõimumist maailma kaubandus- ja majandussüsteemiga, eelkõige piirkonna nende riikide WTOga ühinemise kaudu, kes ei ole veel WTO liikmed; märgib heakskiitvalt, et Albaania, Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on juba WTO liikmed; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine peab toimuma käsikäes vaesuse ja töötuse vähendamise, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamise ning keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ja nõukogul rakendada kõiki asjakohaseid meetmeid, et ergutada Lääne-Balkani riikide suuremat lõimumist maailma kaubandus- ja majandussüsteemiga, eelkõige piirkonna nende riikide WTOga ühinemise kaudu, kes ei ole veel WTO liikmed; märgib heakskiitvalt, et Albaania, Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on juba WTO liikmed; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine peab toimuma käsikäes vaesuse ja töötuse vähendamise, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamise ning keskkonnakaitsega;

| 8. | rõhutab, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted edendavad piirkonna majanduskasvu ning et Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingul on selles protsessis oluline roll; rõhutab, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping võib ELi ja Lääne-Balkani riikide majandus- ja kaubandussuhete tugevdamise abil samuti mängida olulist rolli piirkonna edasisel integreerimisel ELiga; on seetõttu seisukohal, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping annab olulise panuse Lääne-Balkani riikide ettevalmistamisse liitumiseks Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted edendavad piirkonna majanduskasvu ning et Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingul on selles protsessis oluline roll; rõhutab, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping võib ELi ja Lääne-Balkani riikide majandus- ja kaubandussuhete tugevdamise abil samuti mängida olulist rolli piirkonna edasisel integreerimisel ELiga; on seetõttu seisukohal, et Kesk-Euroopa vabakaubandusleping annab olulise panuse Lääne-Balkani riikide ettevalmistamisse liitumiseks Euroopa Liiduga;

| 9. | kutsub Lääne-Balkani riikide valitsusi üles täiendavalt uurima võimalust kaubandust veelgi enam liberaliseerivate meetmete võtmiseks valdkondades, mis on siiani kõrvale jäänud, ja looma mehhanisme, mille abil süsteemselt võidelda rahvusvahelise intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste rikkumiste vastu; kutsub neid valitsusi samuti üles järgima ühenduse õigust ning astuma samme, et kaotada tavad ja meetmed, mis kujutavad endast mittetariifseid kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub Lääne-Balkani riikide valitsusi üles täiendavalt uurima võimalust kaubandust veelgi enam liberaliseerivate meetmete võtmiseks valdkondades, mis on siiani kõrvale jäänud, ja looma mehhanisme, mille abil süsteemselt võidelda rahvusvahelise intellektuaal- ja tööstusomandi õiguste rikkumiste vastu; kutsub neid valitsusi samuti üles järgima ühenduse õigust ning astuma samme, et kaotada tavad ja meetmed, mis kujutavad endast mittetariifseid kaubandustõkkeid;

Euroopa abi ja Lääne-Balkani juhiroll reformiprotsessis

| 10. | toetab Lääne-Balkani riikide reformi- ja piirkondliku koostöö alaseid jõupingutusi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu; rõhutab asjaolu, et vaid Lääne-Balkani riigid ise juhivad reformiprotsessi; nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riigid võtaksid endale kohustuse koostada piisav arv ambitsioonikaid projekte, et olla võimelised kasutama olemasolevaid Euroopa rahalisi vahendeid ilma liigse passiivsuseta ja Euroopa algatustest sõltumatult; |
| --- | --- |

10.

toetab Lääne-Balkani riikide reformi- ja piirkondliku koostöö alaseid jõupingutusi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu; rõhutab asjaolu, et vaid Lääne-Balkani riigid ise juhivad reformiprotsessi; nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riigid võtaksid endale kohustuse koostada piisav arv ambitsioonikaid projekte, et olla võimelised kasutama olemasolevaid Euroopa rahalisi vahendeid ilma liigse passiivsuseta ja Euroopa algatustest sõltumatult;

| 11. | rõhutab piirkondade rolli majandus- ja sotsiaalarengus ning sellega seoses ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi tähtsust abi andmisel Lääne-Balkani riikide demokratiseerimisele, majanduslike ja sotsiaalsete muutuste läbiviimisele ja Euroopa standarditega kohandamisele ning Euroopa Liidu struktuuridele lähendamisele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab piirkondade rolli majandus- ja sotsiaalarengus ning sellega seoses ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi tähtsust abi andmisel Lääne-Balkani riikide demokratiseerimisele, majanduslike ja sotsiaalsete muutuste läbiviimisele ja Euroopa standarditega kohandamisele ning Euroopa Liidu struktuuridele lähendamisele;

| 12. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühinemiseelse abi rahastamisvahendit täiendavate rahaliste vahenditega, mis on vajalikud tegelikele vajadustele suunatud projektide arendamiseks ning tõhusa, kohalikule ja piirkondlikule tasandile suunatud abi pakkumiseks; rõhutab, kui tähtsad on inimestevahelised projektid, mis sobivad eriti hästi selleks, et teavitada inimesi kohapeal Euroopa Liidu poolt antavast lisandväärusest; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühinemiseelse abi rahastamisvahendit täiendavate rahaliste vahenditega, mis on vajalikud tegelikele vajadustele suunatud projektide arendamiseks ning tõhusa, kohalikule ja piirkondlikule tasandile suunatud abi pakkumiseks; rõhutab, kui tähtsad on inimestevahelised projektid, mis sobivad eriti hästi selleks, et teavitada inimesi kohapeal Euroopa Liidu poolt antavast lisandväärusest;

| 13. | kiidab heaks selle, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi üheks prioriteediks on institutsioonilise ja haldussuutlikkuse arendamise edendamine Lääne-Balkani riikides nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; julgustab komisjoni tugevdama seda tegevusvaldkonda, et aidata kaasa valitsemise arengule ja valmistada need riigid ja piirkonnad ette struktuurifondide rahastamise saamiseks ning soodustada nende kohandamist ELi standarditega nende tulevase võimaliku ühinemise valguses; palub komisjonil tagada institutsioonide ülesehitamisel ulatuslik läbipaistvus ja võtta sobivaid meetmeid korruptsiooni vältimiseks; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks selle, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi üheks prioriteediks on institutsioonilise ja haldussuutlikkuse arendamise edendamine Lääne-Balkani riikides nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil; julgustab komisjoni tugevdama seda tegevusvaldkonda, et aidata kaasa valitsemise arengule ja valmistada need riigid ja piirkonnad ette struktuurifondide rahastamise saamiseks ning soodustada nende kohandamist ELi standarditega nende tulevase võimaliku ühinemise valguses; palub komisjonil tagada institutsioonide ülesehitamisel ulatuslik läbipaistvus ja võtta sobivaid meetmeid korruptsiooni vältimiseks;

| 14. | palub nõukogul ja komisjonil tagada piirkonnas asuvatele riikidele piisavalt kvalifitseeritud personali abil ning koostöös Lääne-Balkani majandusküsimustega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega majandus- ja haldusalane tehniline abi, et tugevdada kohalikke riiklikke struktuure, luua tõhusam ja mitmekesisem majanduslik baas ning suurendada kohalike toodete osakaalu välisturul ja eelkõige Euroopa Liidu turul; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul ja komisjonil tagada piirkonnas asuvatele riikidele piisavalt kvalifitseeritud personali abil ning koostöös Lääne-Balkani majandusküsimustega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega majandus- ja haldusalane tehniline abi, et tugevdada kohalikke riiklikke struktuure, luua tõhusam ja mitmekesisem majanduslik baas ning suurendada kohalike toodete osakaalu välisturul ja eelkõige Euroopa Liidu turul;

| 15. | soovitab, et ELi liikmesriigid pakuksid Lääne-Balkani riikidele nn valitsustevahelisi programme, mille puhul antakse neile liikmesriikide pädevates talitustes spetsiifilist abi, koolitust ja juhendamist valdkondades, mida Lääne-Balkani võimuesindajad on selgelt soovinud; rõhutab, et need programmid võivad mängida olulist rolli ühenduse õigustiku kohaldamisel piirkonnas, andes samal ajal Lääne-Balkani riikidele võimaluse täpselt määratleda, millist liiki abi nad vajavad; |
| --- | --- |

15.

soovitab, et ELi liikmesriigid pakuksid Lääne-Balkani riikidele nn valitsustevahelisi programme, mille puhul antakse neile liikmesriikide pädevates talitustes spetsiifilist abi, koolitust ja juhendamist valdkondades, mida Lääne-Balkani võimuesindajad on selgelt soovinud; rõhutab, et need programmid võivad mängida olulist rolli ühenduse õigustiku kohaldamisel piirkonnas, andes samal ajal Lääne-Balkani riikidele võimaluse täpselt määratleda, millist liiki abi nad vajavad;

| 16. | palub komisjonil esitada aegsasti parlamendile heakskiitmiseks mis tahes uued ettepanekud, mille eesmärk on anda erakorralist eelarvetoetust Lääne-Balkani riikidele; rõhutab, et täiendava finantsabi andmine Lääne-Balkani riikidele (ja eriti Kosovole) tuleks siduda tingimusega koostada rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide toetusel ülevaatlik ja realistlik pikaajaline majanduse arengukava; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada aegsasti parlamendile heakskiitmiseks mis tahes uued ettepanekud, mille eesmärk on anda erakorralist eelarvetoetust Lääne-Balkani riikidele; rõhutab, et täiendava finantsabi andmine Lääne-Balkani riikidele (ja eriti Kosovole) tuleks siduda tingimusega koostada rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide toetusel ülevaatlik ja realistlik pikaajaline majanduse arengukava;

| 17. | on arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad otsustavat rolli jätkusuutlikus majandusarengus ning kodanikuühiskonna tugevdamises, konkretiseerides riiklikke ja ühenduse prioriteete projektidega, mis loovad avaliku ja erasfääri partnerlust; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad otsustavat rolli jätkusuutlikus majandusarengus ning kodanikuühiskonna tugevdamises, konkretiseerides riiklikke ja ühenduse prioriteete projektidega, mis loovad avaliku ja erasfääri partnerlust;

| 18. | rõhutab piiriülese ja riikidevahelise koostöö tähtsust ühisprojektide arendamisel ja kestvate sidemete loomisel nii Lääne-Balkani piirkondade vahel kui ka Lääne-Balkani piirkondade ja liikmesriikide piirkondade vahel; rõhutab samuti, et niisugusest koostööst saadav kasu ei ole ainuüksi majanduslik, vaid et sellel on ka poliitiline ja humanitaarne mõõde, mis võimaldab rahva ja valitsusasutuste lähendamist ning tagab pikas perspektiivis piirkonna stabiilsuse ja heaolu; |
| --- | --- |

18.

rõhutab piiriülese ja riikidevahelise koostöö tähtsust ühisprojektide arendamisel ja kestvate sidemete loomisel nii Lääne-Balkani piirkondade vahel kui ka Lääne-Balkani piirkondade ja liikmesriikide piirkondade vahel; rõhutab samuti, et niisugusest koostööst saadav kasu ei ole ainuüksi majanduslik, vaid et sellel on ka poliitiline ja humanitaarne mõõde, mis võimaldab rahva ja valitsusasutuste lähendamist ning tagab pikas perspektiivis piirkonna stabiilsuse ja heaolu;

| 19. | õhutab liidu piirkondi tegema algatusi piiriüleste projektide elluviimiseks koostöös Lääne-Balkani piirkondadega, et rajada tihe ja pikaajaline piirkondlik koostöö, mis puudutab ka kogemuste ja heade tavade vahetamist Euroopa piirkondliku koostöö võrgustike raames; on arvamusel, et piirkondliku koostöönõukogu tugevdamine võimaldab edendada koostööd piirkonnas; |
| --- | --- |

19.

õhutab liidu piirkondi tegema algatusi piiriüleste projektide elluviimiseks koostöös Lääne-Balkani piirkondadega, et rajada tihe ja pikaajaline piirkondlik koostöö, mis puudutab ka kogemuste ja heade tavade vahetamist Euroopa piirkondliku koostöö võrgustike raames; on arvamusel, et piirkondliku koostöönõukogu tugevdamine võimaldab edendada koostööd piirkonnas;

Majanduspoliitika, energia, transport ja keskkond

| 20. | nõuab tungivalt, et piirkonna riigid, kes teevad komisjoni ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega tihedat koostööd, säilitaksid ja suurendaksid usaldusväärse maksu- ja rahapoliitika abil oma saavutusi makromajandusliku stabiilsuse hoidmisel, mis on püsiva majanduskasvu eeldus; nõuab lisaks tungivalt, et riigid kiirendaksid läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtte edendamise ning avaliku sektori usaldusväärse juhtimise toetamise abil struktuurireforme, eelkõige maksupoliitika ning tolli ja halduse valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et piirkonna riigid, kes teevad komisjoni ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega tihedat koostööd, säilitaksid ja suurendaksid usaldusväärse maksu- ja rahapoliitika abil oma saavutusi makromajandusliku stabiilsuse hoidmisel, mis on püsiva majanduskasvu eeldus; nõuab lisaks tungivalt, et riigid kiirendaksid läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtte edendamise ning avaliku sektori usaldusväärse juhtimise toetamise abil struktuurireforme, eelkõige maksupoliitika ning tolli ja halduse valdkonnas;

| 21. | rõhutab vajadust suurendada piirkonna erasektori arengu ja infrastruktuuri investeeringute toetamist, muu hulgas tõhustatud koostöö abil Euroopa Investeerimispangaga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga ning teiste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust suurendada piirkonna erasektori arengu ja infrastruktuuri investeeringute toetamist, muu hulgas tõhustatud koostöö abil Euroopa Investeerimispangaga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga ning teiste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega;

| 22. | on seisukohal, et piirkonna majandusarengu seisukohast on hädavajalik luua soodne investeerimiskliima, ning palub komisjonil ja Lääne-Balkani riikidel kiirendada majandusreforme, arendades strateegilisi arenguplaane, et viia ellu kogu piirkonnale olulisi investeerimisprojekte; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et piirkonna majandusarengu seisukohast on hädavajalik luua soodne investeerimiskliima, ning palub komisjonil ja Lääne-Balkani riikidel kiirendada majandusreforme, arendades strateegilisi arenguplaane, et viia ellu kogu piirkonnale olulisi investeerimisprojekte;

| 23. | tunnustab Lääne-Balkani riikide valitsusi seniste edusammude eest majandusvaldkonnas ning makromajandusliku stabiilsuse hoidmise eest; tunneb heameelt maksupoliitika ja maksudistsipliini rakendamise üle valitsuste poolt, mis on suurendanud riigi eelarvetulusid; |
| --- | --- |

23.

tunnustab Lääne-Balkani riikide valitsusi seniste edusammude eest majandusvaldkonnas ning makromajandusliku stabiilsuse hoidmise eest; tunneb heameelt maksupoliitika ja maksudistsipliini rakendamise üle valitsuste poolt, mis on suurendanud riigi eelarvetulusid;

| 24. | rõhutab, et oluline on järgida piirkonnas toimuvat energiaalast koostööd, eelkõige taastuvenergia allikate arendamise kaudu, luua avatud, usaldusväärseid ja konkurentsivõimelisi turge ning parandada energia infrastruktuuri piirkonnas laienemiseks vajalikke üldtingimusi, kaasa arvatud võrkudevaheliste ühenduste jõudluse suurendamine naabritest ELi liikmesriikide ja partnerriikide vahel; rõhutab energiaühenduse suurt rolli selle eesmärgi poole püüdlemisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et oluline on järgida piirkonnas toimuvat energiaalast koostööd, eelkõige taastuvenergia allikate arendamise kaudu, luua avatud, usaldusväärseid ja konkurentsivõimelisi turge ning parandada energia infrastruktuuri piirkonnas laienemiseks vajalikke üldtingimusi, kaasa arvatud võrkudevaheliste ühenduste jõudluse suurendamine naabritest ELi liikmesriikide ja partnerriikide vahel; rõhutab energiaühenduse suurt rolli selle eesmärgi poole püüdlemisel;

| 25. | on seisukohal, et Rijeka sadama arendamine Horvaatias on Euroopa Liidule äärmiselt oluline projekt; on veendunud, et Euroopa Liidu huvides on seda projekti võimalikult kiiresti alustada; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et Rijeka sadama arendamine Horvaatias on Euroopa Liidule äärmiselt oluline projekt; on veendunud, et Euroopa Liidu huvides on seda projekti võimalikult kiiresti alustada;

| 26. | rõhutab, et keskkonnakaitse moodustab olulise osa Lääne-Balkani piirkonna jätkusuutlikust arengust; peab hädavajalikuks, et komisjon ja Lääne-Balkani riikide valitsused edendaksid usaldusväärset keskkonnapoliitikat ja strateegiaid kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et keskkonnakaitse moodustab olulise osa Lääne-Balkani piirkonna jätkusuutlikust arengust; peab hädavajalikuks, et komisjon ja Lääne-Balkani riikide valitsused edendaksid usaldusväärset keskkonnapoliitikat ja strateegiaid kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusaktidega;

| 27. | peab oluliseks, et Lääne-Balkani riigid järgiksid Euroopa ühise merenduspoliitika põhimõtteid ja suuniseid, ning rõhutab vajadust kasutada Doonau jõge, mis on oluline transpordikoridor ja väärtuslike ressursside allikas, tõhusalt ja keskkonnasõbralikult kooskõlas ELi õigusaktidega; toetab sellega seoses piirkondlikke algatusi ja organisatsioone (ja eelkõige Doonau jõe kaitse rahvusvahelist komisjoni), mis tegelevad Doonau jõe keskkonnakaitse, siseveetranspordi mahu parema kasutamise ja õnnetuste ärahoidmisega; |
| --- | --- |

27.

peab oluliseks, et Lääne-Balkani riigid järgiksid Euroopa ühise merenduspoliitika põhimõtteid ja suuniseid, ning rõhutab vajadust kasutada Doonau jõge, mis on oluline transpordikoridor ja väärtuslike ressursside allikas, tõhusalt ja keskkonnasõbralikult kooskõlas ELi õigusaktidega; toetab sellega seoses piirkondlikke algatusi ja organisatsioone (ja eelkõige Doonau jõe kaitse rahvusvahelist komisjoni), mis tegelevad Doonau jõe keskkonnakaitse, siseveetranspordi mahu parema kasutamise ja õnnetuste ärahoidmisega;

| 28. | tuletab meelde, et vaja on suurendada põllumajanduskaubandust ka Horvaatiaga, et Horvaatia saaks liiduga ühinedes võimalikult kergesti ühise põllumajanduspoliitikaga kohaneda; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et vaja on suurendada põllumajanduskaubandust ka Horvaatiaga, et Horvaatia saaks liiduga ühinedes võimalikult kergesti ühise põllumajanduspoliitikaga kohaneda;

| 29. | tunnistab piirkonna spetsiifilist geograafilist ja strateegilist asukohta, mis muudab piirkonna kaubavahetuse loomulikuks transiidipunktiks Euroopa ja Aasia vahel, seda eelkõige esmaste energiatoodete (toornafta ja maagaas) puhul; tervitab suurte kohalike transpordiprojektide käivitamist, nagu nn kagutelg, mis hõlbustab Lääne-Balkani riikide reaalset ühendamist laiema energiavõrgustikuga, mis ühendab ELi Türgi ja Kaukaasia riikidega; palub komisjonil ja Lääne-Balkani riikidel teha kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid infrastruktuuri moderniseerimiseks, pöörates erilist tähelepanu logistikasektorile, ning viia läbi vajalikud reformid sektori konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks muutmiseks; |
| --- | --- |

29.

tunnistab piirkonna spetsiifilist geograafilist ja strateegilist asukohta, mis muudab piirkonna kaubavahetuse loomulikuks transiidipunktiks Euroopa ja Aasia vahel, seda eelkõige esmaste energiatoodete (toornafta ja maagaas) puhul; tervitab suurte kohalike transpordiprojektide käivitamist, nagu nn kagutelg, mis hõlbustab Lääne-Balkani riikide reaalset ühendamist laiema energiavõrgustikuga, mis ühendab ELi Türgi ja Kaukaasia riikidega; palub komisjonil ja Lääne-Balkani riikidel teha kättesaadavaks piisavalt rahalisi vahendeid infrastruktuuri moderniseerimiseks, pöörates erilist tähelepanu logistikasektorile, ning viia läbi vajalikud reformid sektori konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks muutmiseks;

| 30. | rõhutab, et jaekaubanduses tuleb kaotada haldustõkked, mis takistavad konkurentsivõimelisemate toidukaupmeeste teket, sest toidukaubanduse ebaefektiivsus takistab Euroopa tootjate turulepääsu; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et jaekaubanduses tuleb kaotada haldustõkked, mis takistavad konkurentsivõimelisemate toidukaupmeeste teket, sest toidukaubanduse ebaefektiivsus takistab Euroopa tootjate turulepääsu;

| 31. | rõhutab vajadust toetada kõikide Lääne-Balkani riikide poolt heakskiidetud Euroopa väikeettevõtete hartast lähtuvalt rohkem VKEde arengut; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama VKEdele juurdepääsu ELi struktuurifondidele ning VKEdega seotud projektide paremat rahastamist; palub komisjonil rajada institutsiooniline raamistik, et edendada koostööd ühenduse ning Lääne-Balkani riikide erasektori vahel, mis tagab ühenduse rahaliste vahendite asjakohase kasutamise; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust toetada kõikide Lääne-Balkani riikide poolt heakskiidetud Euroopa väikeettevõtete hartast lähtuvalt rohkem VKEde arengut; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama VKEdele juurdepääsu ELi struktuurifondidele ning VKEdega seotud projektide paremat rahastamist; palub komisjonil rajada institutsiooniline raamistik, et edendada koostööd ühenduse ning Lääne-Balkani riikide erasektori vahel, mis tagab ühenduse rahaliste vahendite asjakohase kasutamise;

| 32. | rõhutab vajadust laiendada hariduse ja teaduse valdkonnas koostööd Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, et luua tingimused piirkonna stabiilseks majandusarenguks ja -kasvuks, ergutades Lääne-Balkani riikide lõimumist ühise majandusruumi ning ühise teadus- ja haridusruumiga, samuti nende osalemist tööturul ELi eeskirjade ja nõuete kohaselt; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust laiendada hariduse ja teaduse valdkonnas koostööd Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide vahel, et luua tingimused piirkonna stabiilseks majandusarenguks ja -kasvuks, ergutades Lääne-Balkani riikide lõimumist ühise majandusruumi ning ühise teadus- ja haridusruumiga, samuti nende osalemist tööturul ELi eeskirjade ja nõuete kohaselt;

| 33. | arvestades, et rahvusvaheline finantskriis on jõudnud Euroopasse ning võib kaudselt mõjutada kaubandust ja välisinvesteeringuid Lääne-Balkani riikides, palub komisjoni jälgida sündmuste arengut ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi sujuv jätkumine, mis on piirkonna stabiilsuse üks olulisi tegureid ja ka Euroopa Liidu enda otsestes huvides; |
| --- | --- |

33.

arvestades, et rahvusvaheline finantskriis on jõudnud Euroopasse ning võib kaudselt mõjutada kaubandust ja välisinvesteeringuid Lääne-Balkani riikides, palub komisjoni jälgida sündmuste arengut ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi sujuv jätkumine, mis on piirkonna stabiilsuse üks olulisi tegureid ja ka Euroopa Liidu enda otsestes huvides;

Finantsteenused, toll, võitlus organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooniga

| 34. | on arvamusel, et kõnealuse piirkonna riikide majandusarengu seisukohast on väga tähtis, et nad reformiksid oluliselt oma panga- ja kindlustussüsteemi, looksid tõhusa mikrokrediidisüsteemi ning parandaksid pangandustegevuse reguleerimist ja kontrolli, pannes nõnda aluse oma finantsturu järk-järgulisele avanemisele; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et kõnealuse piirkonna riikide majandusarengu seisukohast on väga tähtis, et nad reformiksid oluliselt oma panga- ja kindlustussüsteemi, looksid tõhusa mikrokrediidisüsteemi ning parandaksid pangandustegevuse reguleerimist ja kontrolli, pannes nõnda aluse oma finantsturu järk-järgulisele avanemisele;

| 35. | nõuab, et piirkonna riigid, mis kannatavad avaliku sektori korruptsiooni all, võtaksid asjakohaseid meetmeid selle vastu võitlemiseks ning tagaksid oma tolliteenuste parema ja läbipaistvama toimimise vastavalt ELi ja Maailma Tolliorganisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et piirkonna riigid, mis kannatavad avaliku sektori korruptsiooni all, võtaksid asjakohaseid meetmeid selle vastu võitlemiseks ning tagaksid oma tolliteenuste parema ja läbipaistvama toimimise vastavalt ELi ja Maailma Tolliorganisatsiooni poolt kehtestatud nõuetele;

| 36. | rõhutab vajadust suurendada tollikontrollide arvu ja muuta need rangemaks, et võidelda salakaubaveo, võltsimise ja piraatkaubandusega; lisaks saamata tulule, mida need tegevused kaasa toovad, ohustavad need ka märkimisväärselt nii Euroopa Liidu kui ka Lääne-Balkani riikide elanike tervist; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust suurendada tollikontrollide arvu ja muuta need rangemaks, et võidelda salakaubaveo, võltsimise ja piraatkaubandusega; lisaks saamata tulule, mida need tegevused kaasa toovad, ohustavad need ka märkimisväärselt nii Euroopa Liidu kui ka Lääne-Balkani riikide elanike tervist;

| 37. | tervitab paranenud ärikliimat ning ettevõtete loomist raskendavate õiguslike ja halduslike takistuste vähendamisele suunatud meetmeid; väljendab siiski muret kartellide olemasolu ning turuvõimu kuritarvitamise pärast suurtöösturite poolt mõnes Lääne-Balkani riigis ja turgu valitsevate ettevõtjate poolt; nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riikide valitsused tugevdaksid oma võitlust korruptsiooniga ning töötaksid välja kohase konkurentsipoliitika, mis peab hõlmama ka riigiettevõtteid; |
| --- | --- |

37.

tervitab paranenud ärikliimat ning ettevõtete loomist raskendavate õiguslike ja halduslike takistuste vähendamisele suunatud meetmeid; väljendab siiski muret kartellide olemasolu ning turuvõimu kuritarvitamise pärast suurtöösturite poolt mõnes Lääne-Balkani riigis ja turgu valitsevate ettevõtjate poolt; nõuab tungivalt, et Lääne-Balkani riikide valitsused tugevdaksid oma võitlust korruptsiooniga ning töötaksid välja kohase konkurentsipoliitika, mis peab hõlmama ka riigiettevõtteid;

| 38. | kutsub Lääne-Balkani riike üles arendama sellist tööhõive- ja maksupoliitikat, mis võimaldaks lahendada tööpuuduse, suhteliselt kõrgete palkade ja laiaulatusliku varimajandusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

38.

kutsub Lääne-Balkani riike üles arendama sellist tööhõive- ja maksupoliitikat, mis võimaldaks lahendada tööpuuduse, suhteliselt kõrgete palkade ja laiaulatusliku varimajandusega seotud probleeme;

| 39. | rõhutab, et õiglane ja läbipaistev piirkondlik piiriülene konkurents avalike hangete pärast on tõeliselt integreeritud piirkondliku turu tähtis koostisosa; kutsub Lääne-Balkani riike üles hindama avaliku hanke potentsiaali jätkusuutliku majandusarengu stabiliseerimisel ning mitmekordistama oma jõupingutusi integreeritud ja paremini toimiva piirkondliku avalike hangete süsteemi loomiseks, milles kohaldatakse kodumaiste ja piirkondlike tarnijate suhtes mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et õiglane ja läbipaistev piirkondlik piiriülene konkurents avalike hangete pärast on tõeliselt integreeritud piirkondliku turu tähtis koostisosa; kutsub Lääne-Balkani riike üles hindama avaliku hanke potentsiaali jätkusuutliku majandusarengu stabiliseerimisel ning mitmekordistama oma jõupingutusi integreeritud ja paremini toimiva piirkondliku avalike hangete süsteemi loomiseks, milles kohaldatakse kodumaiste ja piirkondlike tarnijate suhtes mittediskrimineerimise põhimõtet;

*

- *

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja asjaomaste riikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja asjaomaste riikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 1.

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

(3)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 207.

(4)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 141.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0172.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0120.

(7)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 224.

(8)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 626.

(9)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 141.

(10)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 467.

(11)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 402.

(12)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 480.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/10

---

Ühine põllumajanduspoliitika ja ülemaailmne toiduainetega kindlustatus

P6_TA(2009)0006

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (2008/2153(INI))

(2010/C 46 E/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 33; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 33;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (1) ning 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (1) ning 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (2);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (3);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (KOM(2008)0450); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (KOM(2008)0450);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Toimetulek toiduainete kerkivate hindade probleemiga: ELi tegevussuunad” (KOM(2008)0321); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Toimetulek toiduainete kerkivate hindade probleemiga: ELi tegevussuunad” (KOM(2008)0321);

| — | võttes arvesse 13.–17. novembril 1996. aastal Roomas toimunud toiduainetega kindlustamist käsitleva ülemaailmse tippkohtumise järeldusi ning eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13.–17. novembril 1996. aastal Roomas toimunud toiduainetega kindlustamist käsitleva ülemaailmse tippkohtumise järeldusi ning eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra;

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud põllumajanduse väljavaateid 2008–2017; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud põllumajanduse väljavaateid 2008–2017;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) soovitusi;

| — | võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” tulemusi;

| — | võttes arvesse käimasolevaid WTO läbirääkimisi Doha arengukava raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid WTO läbirääkimisi Doha arengukava raames;

| — | võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0505/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0505/2008),

| A. | arvestades, et esimest korda pärast 1970. aastaid on maailmas terav toidukriis, mis on põhjustatud nii struktuursetest pikaajalistest teguritest kui ka teistest mõjuritest, kusjuures maisihind on alates 2006. aastast kolmekordistunud, nisuhind maailmaturul on tõusnud kahe aasta jooksul üle 180 % ja üldine toiduainete hinnatõus maailmas on umbes 83 %; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et esimest korda pärast 1970. aastaid on maailmas terav toidukriis, mis on põhjustatud nii struktuursetest pikaajalistest teguritest kui ka teistest mõjuritest, kusjuures maisihind on alates 2006. aastast kolmekordistunud, nisuhind maailmaturul on tõusnud kahe aasta jooksul üle 180 % ja üldine toiduainete hinnatõus maailmas on umbes 83 %;

| B. | arvestades, et märkimisväärne ja ettearvamatu hinnatõus toimus suhteliselt lühikese aja jooksul, septembrist 2006 kuni veebruarini 2008; arvestades lisaks, et muude toiduainete hinnad maailmaturul on viimase kahe aastaga kahekordistunud ning hoolimata teatavate teraviljade praegusest hinnalangusest eeldatavasti jäävadki kõrgele, nagu näitab futuuriturg; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et märkimisväärne ja ettearvamatu hinnatõus toimus suhteliselt lühikese aja jooksul, septembrist 2006 kuni veebruarini 2008; arvestades lisaks, et muude toiduainete hinnad maailmaturul on viimase kahe aastaga kahekordistunud ning hoolimata teatavate teraviljade praegusest hinnalangusest eeldatavasti jäävadki kõrgele, nagu näitab futuuriturg;

| C. | arvestades, et loomasööda hinnatõus muudab tootmise kallimaks, mis võib põhjustada loomakasvatussaaduste tootmise vähenemist, kuigi nõudlus nende järele suureneb praegu ja tõenäoliselt ka edaspidi, eelkõige tõusva majandusega riikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et loomasööda hinnatõus muudab tootmise kallimaks, mis võib põhjustada loomakasvatussaaduste tootmise vähenemist, kuigi nõudlus nende järele suureneb praegu ja tõenäoliselt ka edaspidi, eelkõige tõusva majandusega riikides;

| D. | arvestades FAO ja OECD prognoosi, et kuigi toorainehinnad võivad langeda alla eelmise aasta taseme, ei lange nad eeldatavasti 2006. aasta eelsele hinnatasemele; arvestades, et toorainehinna märkimisväärne kõikumine võib muutuda veelgi suuremaks ja muutuda maailmaturul korrapäraseks nähtuseks; arvestades, et kõrged toiduainete hinnad ei anna põllumajandustootjatele iseenesest suuremat sissetulekut, mille peamiseks põhjuseks on põllumajandustootmise sisendkulude kiire kasv, aga ka järjest suurem erinevus tootmis- ja jaehindade vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades FAO ja OECD prognoosi, et kuigi toorainehinnad võivad langeda alla eelmise aasta taseme, ei lange nad eeldatavasti 2006. aasta eelsele hinnatasemele; arvestades, et toorainehinna märkimisväärne kõikumine võib muutuda veelgi suuremaks ja muutuda maailmaturul korrapäraseks nähtuseks; arvestades, et kõrged toiduainete hinnad ei anna põllumajandustootjatele iseenesest suuremat sissetulekut, mille peamiseks põhjuseks on põllumajandustootmise sisendkulude kiire kasv, aga ka järjest suurem erinevus tootmis- ja jaehindade vahel;

| E. | arvestades, et toiduainete varud maailmas on langenud ohtlikult madalale tasemele, sest teise maailmasõja järel oli varu üks aasta, 2007. aastal vaid 57 päeva ja 2008. aastal ainult 40 päeva; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et toiduainete varud maailmas on langenud ohtlikult madalale tasemele, sest teise maailmasõja järel oli varu üks aasta, 2007. aastal vaid 57 päeva ja 2008. aastal ainult 40 päeva;

| F. | arvestades, et nendel ja teistel teguritel on otsesed ja tõsised tagajärjed märkimisväärsele arvule inimestele, arvestades, et toiduhinnakriisi tõttu kannatavad ülemaailmselt miljonid inimesed vaesust ja nälga, arvestades, et see on tekitanud mässe ja rahutusi terves ilmas, destabiliseerides riike ja piirkondi üle kogu maailma veelgi rohkem, arvestades, et isegi ELis on varud vähenenud nii suurel määral, et toidu hädaabiprogrammil ei olegi enam toitu, mida jagada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nendel ja teistel teguritel on otsesed ja tõsised tagajärjed märkimisväärsele arvule inimestele, arvestades, et toiduhinnakriisi tõttu kannatavad ülemaailmselt miljonid inimesed vaesust ja nälga, arvestades, et see on tekitanud mässe ja rahutusi terves ilmas, destabiliseerides riike ja piirkondi üle kogu maailma veelgi rohkem, arvestades, et isegi ELis on varud vähenenud nii suurel määral, et toidu hädaabiprogrammil ei olegi enam toitu, mida jagada;

| G. | arvestades, et nälja vastu maailmas võitlevate organisatsioonide praeguste hinnangute kohaselt on arengumaades praegu üks inimene viiest alatoidetud ja kannatab kroonilise nälja käes ning iga päev sureb maailmas nälja ja vaesuse tõttu üle 30 000 lapse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nälja vastu maailmas võitlevate organisatsioonide praeguste hinnangute kohaselt on arengumaades praegu üks inimene viiest alatoidetud ja kannatab kroonilise nälja käes ning iga päev sureb maailmas nälja ja vaesuse tõttu üle 30 000 lapse;

| H. | arvestades, et arengumaades annab põllumajandus tööd ja elatist rohkem kui 70 %-le ning paljudes Aafrika riikides enam kui 80 %-le tööjõust ning seetõttu on maaelu arengu poliitika vaesuse ja nälja probleemi tulemuslikul lahendamisel ülioluline; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arengumaades annab põllumajandus tööd ja elatist rohkem kui 70 %-le ning paljudes Aafrika riikides enam kui 80 %-le tööjõust ning seetõttu on maaelu arengu poliitika vaesuse ja nälja probleemi tulemuslikul lahendamisel ülioluline;

| I. | arvestades, et arengumaades toodavad naised 60 % kuni 80 % toiduainetest ning on vastutavad poole kogu maailma toidutoodangu eest, ning arvestades naiste äärmiselt olulist rolli pere eest hoolitsemisel ning tõsiasja, et naistel on juurdepääs maale ja tootmisvahenditele vaieldamatult raskem kui meestel ning seetõttu tuleb neid järjekindlalt edendada ja toetada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arengumaades toodavad naised 60 % kuni 80 % toiduainetest ning on vastutavad poole kogu maailma toidutoodangu eest, ning arvestades naiste äärmiselt olulist rolli pere eest hoolitsemisel ning tõsiasja, et naistel on juurdepääs maale ja tootmisvahenditele vaieldamatult raskem kui meestel ning seetõttu tuleb neid järjekindlalt edendada ja toetada;

| J. | arvestades, et praegune kriis mõjutab kõige tõsisemalt väikese sissetulekuga majapidamisi nii Euroopa Liidus kui ka arengumaades, kus majapidamise kogu sissetulekust kulutatakse toidule 60–80 %, kusjuures ELi keskmine näitaja on väiksem kui 20 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegune kriis mõjutab kõige tõsisemalt väikese sissetulekuga majapidamisi nii Euroopa Liidus kui ka arengumaades, kus majapidamise kogu sissetulekust kulutatakse toidule 60–80 %, kusjuures ELi keskmine näitaja on väiksem kui 20 %;

| K. | arvestades, et parlament ja nõukogu on korduvalt kutsunud üles aktiivselt reageerima sellele üleilmsele probleemile, andmaks eeskätt vajalikke vahendeid põllumajandussisendite rahastamiseks ning abi turupõhiste juhtimisvahendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlament ja nõukogu on korduvalt kutsunud üles aktiivselt reageerima sellele üleilmsele probleemile, andmaks eeskätt vajalikke vahendeid põllumajandussisendite rahastamiseks ning abi turupõhiste juhtimisvahendite kasutamiseks;

| L. | arvestades, et EL jääb ka edaspidi peamiseks toiduainete tootjaks, tootes 17 % maailma nisust, 25 % maailma piimast, 20 % maailma sealihast ja 30 % maailma loomalihast; arvestades, et EL on samuti suur põllumajandussaaduste ja -toodete importija, kelle toiduainetega kindlustatuse tase jääb paljude põhiliste põllumajandustoodete puhul tugevalt alla toidualase sõltumatuse taset; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL jääb ka edaspidi peamiseks toiduainete tootjaks, tootes 17 % maailma nisust, 25 % maailma piimast, 20 % maailma sealihast ja 30 % maailma loomalihast; arvestades, et EL on samuti suur põllumajandussaaduste ja -toodete importija, kelle toiduainetega kindlustatuse tase jääb paljude põhiliste põllumajandustoodete puhul tugevalt alla toidualase sõltumatuse taset;

| M. | arvestades, et EL on toiduainete tootmise kõige kõrgemate standardite kehtestamisel juhtival kohal, keskendudes „talust toidulauale” jälgitavussüsteemile ning tagades ELis toodetud toidu ohutuse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on toiduainete tootmise kõige kõrgemate standardite kehtestamisel juhtival kohal, keskendudes „talust toidulauale” jälgitavussüsteemile ning tagades ELis toodetud toidu ohutuse;

| N. | arvestades, et EL on juhtival kohal ka keskkonnakaitsealgatustes, mille eesmärk on kaitsta loodusvarasid, kuid mis põhjustavad ELi põllumajandustootjatele lisakulusid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL on juhtival kohal ka keskkonnakaitsealgatustes, mille eesmärk on kaitsta loodusvarasid, kuid mis põhjustavad ELi põllumajandustootjatele lisakulusid;

| O. | arvestades, et EL on suurim arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antav abi alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, eelkõige EL-ilt tulev abi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on suurim arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antav abi alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, eelkõige EL-ilt tulev abi;

| P. | arvestades, et lisaks liikmesriikide maksetele rahastab EL traditsiooniliselt umbes 10 % maailma arengukoostööst; arvestades, et seda kinnitab praegune EÜ vahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ja ülejäänud praegu olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lisaks liikmesriikide maksetele rahastab EL traditsiooniliselt umbes 10 % maailma arengukoostööst; arvestades, et seda kinnitab praegune EÜ vahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ja ülejäänud praegu olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu);

| Q. | arvestades, et loodusvarade liigse koormamise ohu taustal suureneb üleilmne toiduvajadus 2050. aastaks hinnanguliselt kaks korda ja toiduainete tootmist maailmas peab suurendama; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et loodusvarade liigse koormamise ohu taustal suureneb üleilmne toiduvajadus 2050. aastaks hinnanguliselt kaks korda ja toiduainete tootmist maailmas peab suurendama;

| R. | arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro suuruse summa investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduainetega kindlustatus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro suuruse summa investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduainetega kindlustatus;

| S. | arvestades, et praegused rahvusvahelised ja piirkondlikud kokkulepped ei ole osutunud piisavaks turu varustamise ja kaubanduse reguleerimisel ning arvestades, et hiljutine toiduainete kiire hinnatõus peaks äratama kogu maailma valitsustes arusaamise, et põllumajandustoodangut ei saa pidada enesestmõistetavaks, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegused rahvusvahelised ja piirkondlikud kokkulepped ei ole osutunud piisavaks turu varustamise ja kaubanduse reguleerimisel ning arvestades, et hiljutine toiduainete kiire hinnatõus peaks äratama kogu maailma valitsustes arusaamise, et põllumajandustoodangut ei saa pidada enesestmõistetavaks,

| 1. | kinnitab, et toiduainetega kindlustatus maailmas on EL-i jaoks kõige kiireloomulisem küsimus ning et see nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduainetega kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; on arvamusel, et oluline on tunnistada kogu maailma põllumajanduse ja toidukultuuride väärtust; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid et samal ajal tuleb tagada mõistlik elatustase põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et toiduainetega kindlustatus maailmas on EL-i jaoks kõige kiireloomulisem küsimus ning et see nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduainetega kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; on arvamusel, et oluline on tunnistada kogu maailma põllumajanduse ja toidukultuuride väärtust; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid et samal ajal tuleb tagada mõistlik elatustase põllumajandustootjatele;

| 2. | rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui toiduainetega kindlustatuse tagamise vahendi tähtsust ELis; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduainetega varustatuse, kaitstes ja edendades lisaks maakeskkonda, ning et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusele tuleb tagada sama roll ka tulevikus; |
| --- | --- |

2.

rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui toiduainetega kindlustatuse tagamise vahendi tähtsust ELis; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduainetega varustatuse, kaitstes ja edendades lisaks maakeskkonda, ning et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusele tuleb tagada sama roll ka tulevikus;

| 3. | täheldab siiski, et viimase 25 aasta jooksul on põllumajandustoodang ELis ÜPP paljude reformide tagajärjel vähenenud ning rõhuasetus on nihkunud kvantiteedilt turupõhisele kvaliteetsele toodangule; on seisukohal, et ELi tootjad on selle poliitikanihke tõttu kaotanud potentsiaalseid turuvõimalusi ning et see on põhjustanud suurenenud sõltuvust väljastpoolt ELi imporditud toiduainetest, mis on toodetud väga erinevate tootmisstandardite alusel, ning see on ELi põllumajandustooted asetanud ebavõrdsetesse konkurentsitingimustesse; |
| --- | --- |

3.

täheldab siiski, et viimase 25 aasta jooksul on põllumajandustoodang ELis ÜPP paljude reformide tagajärjel vähenenud ning rõhuasetus on nihkunud kvantiteedilt turupõhisele kvaliteetsele toodangule; on seisukohal, et ELi tootjad on selle poliitikanihke tõttu kaotanud potentsiaalseid turuvõimalusi ning et see on põhjustanud suurenenud sõltuvust väljastpoolt ELi imporditud toiduainetest, mis on toodetud väga erinevate tootmisstandardite alusel, ning see on ELi põllumajandustooted asetanud ebavõrdsetesse konkurentsitingimustesse;

Olukord ja põhjused

| 4. | märgib, et enne hiljutist toiduhindade tõusu oli maailmas üle 860 miljoni inimese alaliselt näljas; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus tõugata sügavamasse vaesusse veel 100 miljonit inimest; |
| --- | --- |

4.

märgib, et enne hiljutist toiduhindade tõusu oli maailmas üle 860 miljoni inimese alaliselt näljas; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus tõugata sügavamasse vaesusse veel 100 miljonit inimest;

| 5. | on nõus FAO seisukohaga, et tõusvad toiduhinnad mõjutavad kõige rängemalt kõiki toiduaineid importivaid riike ning et paljud nendest riikidest on maailma kõige vähem arenenud riigid; kinnitab asjaolu, et vaesus ja sõltuvus toidu impordist on peamised toidupuuduse põhjused; tunneb muret selle pärast, et ainult väike osa maailma toidutoodangust müüakse tegelikult rahvusvahelistel turgudel ning üha sagedamini on see pärit vähestest eksportivatest riikidest; |
| --- | --- |

5.

on nõus FAO seisukohaga, et tõusvad toiduhinnad mõjutavad kõige rängemalt kõiki toiduaineid importivaid riike ning et paljud nendest riikidest on maailma kõige vähem arenenud riigid; kinnitab asjaolu, et vaesus ja sõltuvus toidu impordist on peamised toidupuuduse põhjused; tunneb muret selle pärast, et ainult väike osa maailma toidutoodangust müüakse tegelikult rahvusvahelistel turgudel ning üha sagedamini on see pärit vähestest eksportivatest riikidest;

| 6. | märgib, et põhiteraviljade saak oli 2007. ja 2008. aastal hea; märgib, et toiduainepuuduse 2007. aasta probleem oli põhjustatud pakkumise vähenemisest ja põhitoorainete hinnatõusust; tunneb sügavat muret maailma väikeste toiduvarude pärast, millest praegu jätkuks teravilja kogu maailma toitmiseks vaid 40 päevaks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et põhiteraviljade saak oli 2007. ja 2008. aastal hea; märgib, et toiduainepuuduse 2007. aasta probleem oli põhjustatud pakkumise vähenemisest ja põhitoorainete hinnatõusust; tunneb sügavat muret maailma väikeste toiduvarude pärast, millest praegu jätkuks teravilja kogu maailma toitmiseks vaid 40 päevaks;

| 7. | rõhutab, et jõupingutused elanike põhivajaduste rahuldamisel, eeskätt toiduainete ja vee osas, võib sageli olla oluline konfliktiallikas; juhib tähelepanu asjaolule, et maailma elanikearvu kasv 3 miljardi inimese võrra aastaks 2050 suurendab pingeid maailma kõigis piirkondades; nõuab seetõttu, et kõnealust geostrateegilist aspekti võetaks edaspidi arvesse põllumajanduspoliitikate väljatöötamisel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et jõupingutused elanike põhivajaduste rahuldamisel, eeskätt toiduainete ja vee osas, võib sageli olla oluline konfliktiallikas; juhib tähelepanu asjaolule, et maailma elanikearvu kasv 3 miljardi inimese võrra aastaks 2050 suurendab pingeid maailma kõigis piirkondades; nõuab seetõttu, et kõnealust geostrateegilist aspekti võetaks edaspidi arvesse põllumajanduspoliitikate väljatöötamisel;

| 8. | märgib murega põllumajandussisendite kiiret hinnatõusu (väetiste, seemnete jms hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud põllumajandustootjate tulu võimalikku tõusu seoses kõrgemate tooraine- ja toiduhindadega, mistõttu võib kaduda stiimul tootmist suurendada; on mures, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada nende vähesemat kasutamist ja potentsiaalselt tootmise vähenemist, mis üksnes suurendab toidukriisi ELs ja maailmas; |
| --- | --- |

8.

märgib murega põllumajandussisendite kiiret hinnatõusu (väetiste, seemnete jms hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud põllumajandustootjate tulu võimalikku tõusu seoses kõrgemate tooraine- ja toiduhindadega, mistõttu võib kaduda stiimul tootmist suurendada; on mures, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada nende vähesemat kasutamist ja potentsiaalselt tootmise vähenemist, mis üksnes suurendab toidukriisi ELs ja maailmas;

| 9. | märgib, et sel hooajal on hinnad tooraineturgudel järsult langenud, mis on tekitanud muresid tootjatele ja vähendanud põllumajandustootjate kindlustunnet; |
| --- | --- |

9.

märgib, et sel hooajal on hinnad tooraineturgudel järsult langenud, mis on tekitanud muresid tootjatele ja vähendanud põllumajandustootjate kindlustunnet;

| 10. | rõhutab toiduainete hinnatõusu käsitleva põhjaliku analüüsi olulisust, võttes arvesse energiahindade tõusu lõpptarbijale, äärmuslikumaks muutuvaid ilmastikunähtusi ja maailma rahvastiku kasvust tingitud energianõudluse suurenemist, ning palub komisjonil täiendavalt uurida kõrgete toiduainete hindade ja energiahindade tõusu vahelisi võimalikke seoseid, eriti kütusehinna osas; rõhutab täiendavalt, et tuleb astuda samme vähendamaks energia tõhusama kasutamise ja energiat säästvate maaviljelussüsteemide väljatöötamise abil põllumajanduse sõltuvust fossiilsetest energiaallikatest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab toiduainete hinnatõusu käsitleva põhjaliku analüüsi olulisust, võttes arvesse energiahindade tõusu lõpptarbijale, äärmuslikumaks muutuvaid ilmastikunähtusi ja maailma rahvastiku kasvust tingitud energianõudluse suurenemist, ning palub komisjonil täiendavalt uurida kõrgete toiduainete hindade ja energiahindade tõusu vahelisi võimalikke seoseid, eriti kütusehinna osas; rõhutab täiendavalt, et tuleb astuda samme vähendamaks energia tõhusama kasutamise ja energiat säästvate maaviljelussüsteemide väljatöötamise abil põllumajanduse sõltuvust fossiilsetest energiaallikatest;

| 11. | nõuab poliitilisi vahendeid, mille eesmärk on hoida ära selliseid äkilisi ja hävitavaid hinnakõikumisi ning mis võtaksid arvesse vajadust tagada tootjatele mõistlik elatustase; on veendunud, et põllumajanduse otsetoetuste süsteem annab põllumajandustootjatele võimaluse muuta tootmist vastavalt turu vajadustele, kuid võib olla ebapiisav järskude turuhinna kõikumistega toimetulekuks; |
| --- | --- |

11.

nõuab poliitilisi vahendeid, mille eesmärk on hoida ära selliseid äkilisi ja hävitavaid hinnakõikumisi ning mis võtaksid arvesse vajadust tagada tootjatele mõistlik elatustase; on veendunud, et põllumajanduse otsetoetuste süsteem annab põllumajandustootjatele võimaluse muuta tootmist vastavalt turu vajadustele, kuid võib olla ebapiisav järskude turuhinna kõikumistega toimetulekuks;

| 12. | juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajandustoodete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad pidevalt suurenev üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemisele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajandustoodete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad pidevalt suurenev üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemisele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul;

| 13. | märgib, et 2007. aastal kasutati biokütusteks 2 % ELi teraviljatoodangust, kusjuures samal aastal kasutati etanooli tootmiseks 25 % Ameerika Ühendriikide maisitoodangust; kutsub üles andma sellele suundumusele ja selle mõjule toiduainete hinnale üldhinnangut ning poliitikat üleilmselt kooskõlastama tagamaks, et surve taastuvenergia tootmisele ei seaks ohtu toiduainetega varustatust; kutsub samuti üles lisama rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse kokkulepetesse kohustused, mille kohaselt biokütustele eraldatavad toetused ei ohustaks toiduainetega kindlustatust maailmas ning mis oleksid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, et mitte põhjustada konkurentsimoonutusi kaubanduspartnerite seas; palub siiski, et EL edendaks otsusekindlalt teise põlvkonna biokütuseid; |
| --- | --- |

13.

märgib, et 2007. aastal kasutati biokütusteks 2 % ELi teraviljatoodangust, kusjuures samal aastal kasutati etanooli tootmiseks 25 % Ameerika Ühendriikide maisitoodangust; kutsub üles andma sellele suundumusele ja selle mõjule toiduainete hinnale üldhinnangut ning poliitikat üleilmselt kooskõlastama tagamaks, et surve taastuvenergia tootmisele ei seaks ohtu toiduainetega varustatust; kutsub samuti üles lisama rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse kokkulepetesse kohustused, mille kohaselt biokütustele eraldatavad toetused ei ohustaks toiduainetega kindlustatust maailmas ning mis oleksid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, et mitte põhjustada konkurentsimoonutusi kaubanduspartnerite seas; palub siiski, et EL edendaks otsusekindlalt teise põlvkonna biokütuseid;

| 14. | rõhutab vajadust saavutada tasakaal ühest küljest biokütuste ja bioenergia tootmise ning teisest küljest kogu maailmas vajaminevate toiduvarude osas; märgib, et biokütuste ja bioenergia suurenenud tootmisel võib olla positiivne mõju põllumajandus- ja toiduainesektorile, mida mõjutab praegu negatiivselt töötlevas tööstuses vajaminevate toormete, nagu väetiste, kütuse jne kõrge hind; leiab, et taastuvate energiaallikate arendamine on seetõttu elujõuline majanduslik ja sotsiaalne alternatiiv maapiirkondade arendamiseks ning on samas säästev lähenemine keskkonnakaitsele, eelkõige siis, kui võetakse arvesse EL taastuvenergia alaseid eesmärke 2020. aastaks; märgib samas, et tuleb siiski võtta meetmeid, et tõrjuda negatiivset mõju, mida energiakultuuride suurenenud tootmine võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele, toiduainete hindadele ja maakasutusviisidele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust saavutada tasakaal ühest küljest biokütuste ja bioenergia tootmise ning teisest küljest kogu maailmas vajaminevate toiduvarude osas; märgib, et biokütuste ja bioenergia suurenenud tootmisel võib olla positiivne mõju põllumajandus- ja toiduainesektorile, mida mõjutab praegu negatiivselt töötlevas tööstuses vajaminevate toormete, nagu väetiste, kütuse jne kõrge hind; leiab, et taastuvate energiaallikate arendamine on seetõttu elujõuline majanduslik ja sotsiaalne alternatiiv maapiirkondade arendamiseks ning on samas säästev lähenemine keskkonnakaitsele, eelkõige siis, kui võetakse arvesse EL taastuvenergia alaseid eesmärke 2020. aastaks; märgib samas, et tuleb siiski võtta meetmeid, et tõrjuda negatiivset mõju, mida energiakultuuride suurenenud tootmine võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele, toiduainete hindadele ja maakasutusviisidele;

| 15. | märgib, et EL on maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamisega aidanud märkimisväärselt kaasa põllumajandussaaduste varude suurendamisele; |
| --- | --- |

15.

märgib, et EL on maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamisega aidanud märkimisväärselt kaasa põllumajandussaaduste varude suurendamisele;

| 16. | juhib tähelepanu tarbijate kiiresti muutuvatele söömisharjumustele, eeskätt kiiresti areneva majandusega riikides, kus on toimunud nihe suurema liha- ja valgutarbimise suunas, milleks on vaja rohkem teravilja; märgib ka tervitatavat reaalsissetuleku kasvu sellistes riikides nagu Hiina ja India, mille nõudlus põllumajandustoodete ja töödeldud toidu järele jääb ka edaspidi suureks; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu tarbijate kiiresti muutuvatele söömisharjumustele, eeskätt kiiresti areneva majandusega riikides, kus on toimunud nihe suurema liha- ja valgutarbimise suunas, milleks on vaja rohkem teravilja; märgib ka tervitatavat reaalsissetuleku kasvu sellistes riikides nagu Hiina ja India, mille nõudlus põllumajandustoodete ja töödeldud toidu järele jääb ka edaspidi suureks;

| 17. | on veendunud, et on vaja järelevalvet turu kasvava kontsentratsiooni üle toiduainete jaekaubanduses, et ei tekiks monopole, sest suurte jaekaupmeeste tegevus ei pruugi alati lähtuda tootjate, töötlejate või tarbijate huvidest; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et on vaja järelevalvet turu kasvava kontsentratsiooni üle toiduainete jaekaubanduses, et ei tekiks monopole, sest suurte jaekaupmeeste tegevus ei pruugi alati lähtuda tootjate, töötlejate või tarbijate huvidest;

| 18. | soovib, et muud lahendusvõimalused võetaks vastu selleks, et taastada tasakaal väiketootjate huvides, kellel ei ole võimalik tingimuste üle kaubelda suurte jaekaupmeestega. Ehkki ELi tasandil on olemas monopole keelustav õiguslik raamistik, mis takistab suuri tootjaid kuritarvitamast oma juhtivat positsiooni ELi turul, ei ole veel olemas erieeskirju, mille alusel võidelda osa super- või hüpermarketi tüüpi suurte poodide monopolistlike äritavade vastu; |
| --- | --- |

18.

soovib, et muud lahendusvõimalused võetaks vastu selleks, et taastada tasakaal väiketootjate huvides, kellel ei ole võimalik tingimuste üle kaubelda suurte jaekaupmeestega. Ehkki ELi tasandil on olemas monopole keelustav õiguslik raamistik, mis takistab suuri tootjaid kuritarvitamast oma juhtivat positsiooni ELi turul, ei ole veel olemas erieeskirju, mille alusel võidelda osa super- või hüpermarketi tüüpi suurte poodide monopolistlike äritavade vastu;

ELi reageeringud

| 19. | on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduainetega kindlustatuse poliitika nurgakiviks nüüd ja pärast 2013. aastat; on seisukohal, et toimivad ökosüsteemid, viljakas muld, stabiilne veevaru ja mitmekülgne maamajandus on pikaajalise toiduainetega kindlustatuse jaoks hädavajalikud; on samuti arvamusel, et on väga oluline, et ÜPP ja teised ühenduse poliitikavaldkonnad osaleksid rohkem ülemaailmses toiduainetega varustatuse tasakaalus; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduainetega kindlustatuse poliitika nurgakiviks nüüd ja pärast 2013. aastat; on seisukohal, et toimivad ökosüsteemid, viljakas muld, stabiilne veevaru ja mitmekülgne maamajandus on pikaajalise toiduainetega kindlustatuse jaoks hädavajalikud; on samuti arvamusel, et on väga oluline, et ÜPP ja teised ühenduse poliitikavaldkonnad osaleksid rohkem ülemaailmses toiduainetega varustatuse tasakaalus;

| 20. | on siiski kindlal arvamusel, et ÜPPd tuleks täiendavalt kohandada lahendamaks toiduainetega kindlustatusega seotud probleemid; on pettunud selles, et Euroopa Komisjon ei ole suutnud ÜPP „tervisekontrolliga” seonduvates 2008. aasta mais esitatud õigusakti ettepanekutes probleemi piisavalt lahendada; on vastu turukorraldusmeetmete edasisele kaotamisele ja põllumajandustootjate toetuste vähendamisele; |
| --- | --- |

20.

on siiski kindlal arvamusel, et ÜPPd tuleks täiendavalt kohandada lahendamaks toiduainetega kindlustatusega seotud probleemid; on pettunud selles, et Euroopa Komisjon ei ole suutnud ÜPP „tervisekontrolliga” seonduvates 2008. aasta mais esitatud õigusakti ettepanekutes probleemi piisavalt lahendada; on vastu turukorraldusmeetmete edasisele kaotamisele ja põllumajandustootjate toetuste vähendamisele;

| 21. | nõuab seoses 2008.–2009. aasta eelarve läbivaatamisega stabiilse ja kindla taseme tagamist ELi ning liikmesriikide kulutustes ÜPPle, et kindlustada põllumajandustootjatele õiglane sissetulek; tuletab meelde, et põllumajandustootjatel on vaja tuleviku kavandamiseks stabiilset poliitilist keskkonda; rõhutab, et sellise poliitika põhimõte on eelkõige sissetulekute kindluse tagamine selliste ohtude ja kriiside puhul, mille põhjustavad ebasoodsad loodusnähtused või turumoonutused ning tavatult laialdane ja pikaajaline hinnalangus; märgib sellega seoses asjaolu, et põllumajandus toodab riikide ja ELi majanduses olulist lisandväärtust; |
| --- | --- |

21.

nõuab seoses 2008.–2009. aasta eelarve läbivaatamisega stabiilse ja kindla taseme tagamist ELi ning liikmesriikide kulutustes ÜPPle, et kindlustada põllumajandustootjatele õiglane sissetulek; tuletab meelde, et põllumajandustootjatel on vaja tuleviku kavandamiseks stabiilset poliitilist keskkonda; rõhutab, et sellise poliitika põhimõte on eelkõige sissetulekute kindluse tagamine selliste ohtude ja kriiside puhul, mille põhjustavad ebasoodsad loodusnähtused või turumoonutused ning tavatult laialdane ja pikaajaline hinnalangus; märgib sellega seoses asjaolu, et põllumajandus toodab riikide ja ELi majanduses olulist lisandväärtust;

| 22. | märgib, et turg üksi ei saa anda tootjatele ELi toiduainete tootmise, toiduohutuse, keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimisega seotud suurte kulude tõttu põllumajandusliku tegevuse jätkamiseks vajalikku sissetulekukindlust; kiidab siiski heaks ÜPP suurema turule suunatuse; tunneb teisest küljest kahetsust, et 2003. aasta reformide eesmärgid, mis nägid ette kõrgemaid turuhindu ja vähem bürokraatiat põllumajandustootjatele, ei ole täielikult saavutatud; |
| --- | --- |

22.

märgib, et turg üksi ei saa anda tootjatele ELi toiduainete tootmise, toiduohutuse, keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimisega seotud suurte kulude tõttu põllumajandusliku tegevuse jätkamiseks vajalikku sissetulekukindlust; kiidab siiski heaks ÜPP suurema turule suunatuse; tunneb teisest küljest kahetsust, et 2003. aasta reformide eesmärgid, mis nägid ette kõrgemaid turuhindu ja vähem bürokraatiat põllumajandustootjatele, ei ole täielikult saavutatud;

| 23. | on veendunud, et arvukad nõuetele vastavuse reeglid pärsivad tootjate motivatsiooni ja neid tuleks võimaluse korral lihtsustada; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni lihtsustamist käsitlevate algatuste üle; |
| --- | --- |

23.

on veendunud, et arvukad nõuetele vastavuse reeglid pärsivad tootjate motivatsiooni ja neid tuleks võimaluse korral lihtsustada; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni lihtsustamist käsitlevate algatuste üle;

| 24. | tunneb muret selle üle, et kavandatavad ELi õigusaktid (näiteks taimekaitsevahendite valdkonnas) võivad avaldada liiga tugevat mõju, sest nendega kärbitakse põllumajandustootjate käsutuses olevaid saagi suurendamise vahendeid, mis võib põhjustada ELi põllumajandustoodangu ulatuslikku vähenemist; nõuab kõigi kavandatavate meetmete mõju üksikasjalikku hindamist, eelkõige seoses toiduainetega kindlustatusega; |
| --- | --- |

24.

tunneb muret selle üle, et kavandatavad ELi õigusaktid (näiteks taimekaitsevahendite valdkonnas) võivad avaldada liiga tugevat mõju, sest nendega kärbitakse põllumajandustootjate käsutuses olevaid saagi suurendamise vahendeid, mis võib põhjustada ELi põllumajandustoodangu ulatuslikku vähenemist; nõuab kõigi kavandatavate meetmete mõju üksikasjalikku hindamist, eelkõige seoses toiduainetega kindlustatusega;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kliimamuutuse leevendamise meetmete mõju põllumajandussektoris; on arvamusel, et põllumajandus peab andma panuse võitlusesse kliimamuutusega, kuid talle tuleb eraldada ka vahendeid, et ta ühe kliimatundlikuma majandussektorina saaks kohanduda kliimamuutuse mõjuga, et see ei vähendaks ELi põllumajandustoodangut ning et selle tulemuseks ei oleks ELi põllumajandustoodangu asendamine importtoodanguga; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kliimamuutuse leevendamise meetmete mõju põllumajandussektoris; on arvamusel, et põllumajandus peab andma panuse võitlusesse kliimamuutusega, kuid talle tuleb eraldada ka vahendeid, et ta ühe kliimatundlikuma majandussektorina saaks kohanduda kliimamuutuse mõjuga, et see ei vähendaks ELi põllumajandustoodangut ning et selle tulemuseks ei oleks ELi põllumajandustoodangu asendamine importtoodanguga;

| 26. | on arvamusel, et tuleb üle vaadata ELi ja teised rahvusvahelised tootmis- ja turujärelevalvesüsteemid, et kehtestada kiirem tootmissuundade määramise hoiatusmehhanism; on arvamusel, et vaja oleks üleilmset toiduainete seiresüsteemi ning üleilmset toiduvarude süsteemi ning et EL peaks sellise süsteemi väljatöötamisel võtma juhtpositsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd oma partneritega maailmas ja esitaks vastava ettepaneku; |
| --- | --- |

26.

on arvamusel, et tuleb üle vaadata ELi ja teised rahvusvahelised tootmis- ja turujärelevalvesüsteemid, et kehtestada kiirem tootmissuundade määramise hoiatusmehhanism; on arvamusel, et vaja oleks üleilmset toiduainete seiresüsteemi ning üleilmset toiduvarude süsteemi ning et EL peaks sellise süsteemi väljatöötamisel võtma juhtpositsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd oma partneritega maailmas ja esitaks vastava ettepaneku;

| 27. | nõuab selliste tõhusate kindlustuspoliiside turuletoomist, mis tagavad kaitse hinna ja sissetulekute tugeva kõikumise ning ilmastiku poolt toodangule avaldatava mõju eest; |
| --- | --- |

27.

nõuab selliste tõhusate kindlustuspoliiside turuletoomist, mis tagavad kaitse hinna ja sissetulekute tugeva kõikumise ning ilmastiku poolt toodangule avaldatava mõju eest;

| 28. | kutsub komisjoni üles kaaluma tõhusa ELi turujärelevalvesüsteemi loomist, millega oleks võimalik registreerida põllumajandustoodete hindade muutust ja suunda ning sisendikulusid; jääb arvamusele, et selline süsteem peab tagama läbipaistvuse ja hõlbustama sarnaste toodete piiriülest võrdlemist; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles kaaluma tõhusa ELi turujärelevalvesüsteemi loomist, millega oleks võimalik registreerida põllumajandustoodete hindade muutust ja suunda ning sisendikulusid; jääb arvamusele, et selline süsteem peab tagama läbipaistvuse ja hõlbustama sarnaste toodete piiriülest võrdlemist;

| 29. | on seisukohal, et FAO raames tuleb luua põllumajandustoodete, sisendite ja toiduainete hindade vaatlusorgan, et andmeid oleks võimalik jälgida rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et FAO raames tuleb luua põllumajandustoodete, sisendite ja toiduainete hindade vaatlusorgan, et andmeid oleks võimalik jälgida rahvusvahelisel tasandil;

| 30. | märgib, et liidu põllumajanduspoliitika moonutavatele elementidele, millel on olnud negatiivne mõju arengumaade põllumajandustootjatele, on pööratud tähelepanu mitmetes ÜPP reformides, ent kaubandussuhted on endiselt ebavõrdsed ning õiglasema süsteemi loomiseks tuleb teha pingutusi; |
| --- | --- |

30.

märgib, et liidu põllumajanduspoliitika moonutavatele elementidele, millel on olnud negatiivne mõju arengumaade põllumajandustootjatele, on pööratud tähelepanu mitmetes ÜPP reformides, ent kaubandussuhted on endiselt ebavõrdsed ning õiglasema süsteemi loomiseks tuleb teha pingutusi;

| 31. | märgib siiski, et WTO nõuete täitmiseks elluviidud ELi poliitikareformide tulemusena on ÜPP toetused ümber suunatud nii, et need oleksid tootmisega sidumata, on kaotatud turukorraldusmeetmeid ja avatud turge, mille tõttu tarbijad ja tootjad kannatavad järjest rohkem maailmaturu ebastabiilsuse all; nõuab, et ÜPP raames võetavad poliitilised meetmed sisaldaksid toiduainetega kindlustatuse sätteid ning kaubanduslepingud sisaldaksid kõikidele partneritele samasuguseid kaubanduse reguleerimise kohustusi, mis ei sea ohtu toiduainetega kindlustatust maailmas; kutsub komisjoni üles pooldama WTO läbirääkimiste raames kvalifitseeritud turulepääsu, mis tagab, et odav import ei kahjusta ELi põllumajanduse rangeid keskkonnanõudeid ning iga liikmesriigi õigust toiduainetega kindlustatusele; |
| --- | --- |

31.

märgib siiski, et WTO nõuete täitmiseks elluviidud ELi poliitikareformide tulemusena on ÜPP toetused ümber suunatud nii, et need oleksid tootmisega sidumata, on kaotatud turukorraldusmeetmeid ja avatud turge, mille tõttu tarbijad ja tootjad kannatavad järjest rohkem maailmaturu ebastabiilsuse all; nõuab, et ÜPP raames võetavad poliitilised meetmed sisaldaksid toiduainetega kindlustatuse sätteid ning kaubanduslepingud sisaldaksid kõikidele partneritele samasuguseid kaubanduse reguleerimise kohustusi, mis ei sea ohtu toiduainetega kindlustatust maailmas; kutsub komisjoni üles pooldama WTO läbirääkimiste raames kvalifitseeritud turulepääsu, mis tagab, et odav import ei kahjusta ELi põllumajanduse rangeid keskkonnanõudeid ning iga liikmesriigi õigust toiduainetega kindlustatusele;

| 32. | märgib, et EL püüab täita oma kohustust kaotada kõik eksporditoetused aastaks 2013, ning et ÜPP „tervisekontrolliga” kavandatakse kooskõlas WTO kokkulepetega uusi turutoetusvahendite reforme; |
| --- | --- |

32.

märgib, et EL püüab täita oma kohustust kaotada kõik eksporditoetused aastaks 2013, ning et ÜPP „tervisekontrolliga” kavandatakse kooskõlas WTO kokkulepetega uusi turutoetusvahendite reforme;

| 33. | on seisukohal, et rahastamisvahend kiirreageerimiseks kõrgustesse kerkivatele toiduhindadele arengumaades on vajalik esimene samm toidukriisist kõige enam mõjutatute esmavajadustega tegelemiseks; rõhutab siiski, et see vahend on ühekordne meede, mille eesmärk on suunata rahalisi vahendeid ELi üldeelarve rubriigist 4 väikepõllumajandusele kõige teravamalt mõjutatud riikides, ning et seda tuleb kindlustada edasiste investeeringutega; on arvamusel, et komisjon peaks kontrollima, kuidas raha kulutatakse, ja tagama, et seda kulutatakse säästlikult raha kõige rohkem vajavates kohtades ning et sellest tuleks parlamendile korrapäraselt aru anda; nõuab lisaks, et parlamendil oleks kontrolliga regulatiivmenetluse rakendamise üle korrapärane kontroll; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et rahastamisvahend kiirreageerimiseks kõrgustesse kerkivatele toiduhindadele arengumaades on vajalik esimene samm toidukriisist kõige enam mõjutatute esmavajadustega tegelemiseks; rõhutab siiski, et see vahend on ühekordne meede, mille eesmärk on suunata rahalisi vahendeid ELi üldeelarve rubriigist 4 väikepõllumajandusele kõige teravamalt mõjutatud riikides, ning et seda tuleb kindlustada edasiste investeeringutega; on arvamusel, et komisjon peaks kontrollima, kuidas raha kulutatakse, ja tagama, et seda kulutatakse säästlikult raha kõige rohkem vajavates kohtades ning et sellest tuleks parlamendile korrapäraselt aru anda; nõuab lisaks, et parlamendil oleks kontrolliga regulatiivmenetluse rakendamise üle korrapärane kontroll;

| 34. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma praeguseid toiduainetega kindlustatuse tagamise programme Euroopas ja üle maailma; nõuab, et tugevdataks toiduga kindlustamise temaatilist programmi (2007–2010), millele praegu on eraldatud 925 miljonit eurot kogu programmiperioodi jaoks; tunneb heameelt komisjoni 17. septembril 2008. aastal esitatud ettepaneku üle suurendada eelarveeraldisi programmile, mis näeb ette toiduabi jaotamise ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele; kutsub komisjoni üles võtma vastu toiduainetega kindlustatuse üldstrateegia, mis tagab ühenduse kogu poliitika sidususe; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tugevdama oma praeguseid toiduainetega kindlustatuse tagamise programme Euroopas ja üle maailma; nõuab, et tugevdataks toiduga kindlustamise temaatilist programmi (2007–2010), millele praegu on eraldatud 925 miljonit eurot kogu programmiperioodi jaoks; tunneb heameelt komisjoni 17. septembril 2008. aastal esitatud ettepaneku üle suurendada eelarveeraldisi programmile, mis näeb ette toiduabi jaotamise ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele; kutsub komisjoni üles võtma vastu toiduainetega kindlustatuse üldstrateegia, mis tagab ühenduse kogu poliitika sidususe;

| 35. | tunneb sügavat muret üleilmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla põllumajandusele eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisoni üles analüüsima finantskriisi mõju põllumajandussektorile ning kaaluma ettepanekute esitamist, et tagada selle sektori stabiilsus ka laenude ja krediiditagatiste kättesaadavuse osas; |
| --- | --- |

35.

tunneb sügavat muret üleilmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla põllumajandusele eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisoni üles analüüsima finantskriisi mõju põllumajandussektorile ning kaaluma ettepanekute esitamist, et tagada selle sektori stabiilsus ka laenude ja krediiditagatiste kättesaadavuse osas;

| 36. | juhib tähelepanu uurimustele, millest nähtub, et enamik tarbijaid ei tea, kui suure panuse on andnud ÜPP toiduainetega kindlustatuse ja toiduainete mõistlike hindade tagamisse (4); nõuab kodanike teabepoliitikat ja lihtsustamiskohustuse uuendamist, mille tulemuseks oleks suurenenud teadlikkus ÜPP vahenditest ja kasust; teeb ettepaneku selgitada avalikkusele ÜPP puudumisel tekkivaid kulusid; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu uurimustele, millest nähtub, et enamik tarbijaid ei tea, kui suure panuse on andnud ÜPP toiduainetega kindlustatuse ja toiduainete mõistlike hindade tagamisse (4); nõuab kodanike teabepoliitikat ja lihtsustamiskohustuse uuendamist, mille tulemuseks oleks suurenenud teadlikkus ÜPP vahenditest ja kasust; teeb ettepaneku selgitada avalikkusele ÜPP puudumisel tekkivaid kulusid;

| 37. | on arvamusel, et ÜPPl peaks olema oluline roll ELi välisasjades ja arengupoliitikas, eriti seoses välispoliitikaga, mis käsitleb toiduainetega kindlustatust; on seisukohal, et lisaks ELi toiduainete tootmise tagamisele võib ÜPP aidata kaasa ka toiduainete suurenenud nõudluse rahuldamisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et ÜPPl peaks olema oluline roll ELi välisasjades ja arengupoliitikas, eriti seoses välispoliitikaga, mis käsitleb toiduainetega kindlustatust; on seisukohal, et lisaks ELi toiduainete tootmise tagamisele võib ÜPP aidata kaasa ka toiduainete suurenenud nõudluse rahuldamisele kogu maailmas;

| 38. | märgib, et relvastatud konfliktid mõjutavad toidu tootmist ja kättesaadavust äärmiselt negatiivselt; väljendab muret tõsiste tagajärgede pärast, mida konfliktilembus avaldab toiduainetega kindlustatusele, näiteks massilise rände, põllumajandusliku tootmise halvamise, elutähtsa infrastruktuuri kahjustamise tõttu; |
| --- | --- |

38.

märgib, et relvastatud konfliktid mõjutavad toidu tootmist ja kättesaadavust äärmiselt negatiivselt; väljendab muret tõsiste tagajärgede pärast, mida konfliktilembus avaldab toiduainetega kindlustatusele, näiteks massilise rände, põllumajandusliku tootmise halvamise, elutähtsa infrastruktuuri kahjustamise tõttu;

| 39. | on arvamusel, et äärmiselt tähtis on vältida kahjulikku ja tormakat konkurentsi nappide toiduressursside pärast; nõuab seepärast ELi tegevuse tõhusamat kooskõlastamist valitsusväliste organisatsioonide, FAO ja muude rahvusvaheliste ametitega tehnilisel tasandil ning ÜROga poliitilisel tasandil, et edendada õiglast juurdepääsu maailma toiduvarudele ja suurendada toiduainete tootmist võtmetähtsusega arengumaades, võttes järjepidevalt arvesse bioloogilise mitmekesisuse ja säästva arengu kriteeriumeid; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et äärmiselt tähtis on vältida kahjulikku ja tormakat konkurentsi nappide toiduressursside pärast; nõuab seepärast ELi tegevuse tõhusamat kooskõlastamist valitsusväliste organisatsioonide, FAO ja muude rahvusvaheliste ametitega tehnilisel tasandil ning ÜROga poliitilisel tasandil, et edendada õiglast juurdepääsu maailma toiduvarudele ja suurendada toiduainete tootmist võtmetähtsusega arengumaades, võttes järjepidevalt arvesse bioloogilise mitmekesisuse ja säästva arengu kriteeriumeid;

| 40. | nõuab tungivalt, et EL aitaks konfliktiohus riikidel töötada välja omaenda tugeva põllumajanduspoliitika, mis tugineks toorme lihtsale kättesaadavusele, kvaliteetsele haridusele ja piisavale rahastamisele, samuti usaldusväärsele infrastruktuurile; on arvamusel, et ELi abi peaks olema suunatud abisaajate arengumaade toidualase sõltumatuse suurendamisele, mis parandab piirkondlikku toiduainetega kindlustatust ja toiduainete kättesaadavust ühiskonna kõige vaesemate kihtide jaoks; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et EL aitaks konfliktiohus riikidel töötada välja omaenda tugeva põllumajanduspoliitika, mis tugineks toorme lihtsale kättesaadavusele, kvaliteetsele haridusele ja piisavale rahastamisele, samuti usaldusväärsele infrastruktuurile; on arvamusel, et ELi abi peaks olema suunatud abisaajate arengumaade toidualase sõltumatuse suurendamisele, mis parandab piirkondlikku toiduainetega kindlustatust ja toiduainete kättesaadavust ühiskonna kõige vaesemate kihtide jaoks;

| 41. | märgib, et mõned kiiresti areneva majandusega riigid võivad kavatseda oma toiduainetega kindlustatuse parandamiseks rentida Aafrika ja Aasia vaesemates osades suuri maa-alasid eesmärgiga kasvatada põllukultuure ja transportida need oma turule tagasi; on arvamusel, et, koos FAOga peab EL sellesse ilmingusse tõsiselt suhtuma, sest see ohustab asukohariigi toiduainetega kindlustatust ja tõhusat põllumajanduspoliitikat; |
| --- | --- |

41.

märgib, et mõned kiiresti areneva majandusega riigid võivad kavatseda oma toiduainetega kindlustatuse parandamiseks rentida Aafrika ja Aasia vaesemates osades suuri maa-alasid eesmärgiga kasvatada põllukultuure ja transportida need oma turule tagasi; on arvamusel, et, koos FAOga peab EL sellesse ilmingusse tõsiselt suhtuma, sest see ohustab asukohariigi toiduainetega kindlustatust ja tõhusat põllumajanduspoliitikat;

Põllumajandus arengumaades

| 42. | rõhutab, et praeguse toiduainete probleemi tõttu tuleb toiduainete tootmist suurendada, et kasvava nõudlusega sammu pidada, kusjuures toota tuleb parema kvaliteediga, väiksemate kuludega ja säästvamal viisil; on seisukohal, et selle saavutamiseks on vaja vaadata läbi kogu poliitika, et parandada tootmismeetodeid, varude haldamist ja rahvusvaheliste turgude reguleerimist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et praeguse toiduainete probleemi tõttu tuleb toiduainete tootmist suurendada, et kasvava nõudlusega sammu pidada, kusjuures toota tuleb parema kvaliteediga, väiksemate kuludega ja säästvamal viisil; on seisukohal, et selle saavutamiseks on vaja vaadata läbi kogu poliitika, et parandada tootmismeetodeid, varude haldamist ja rahvusvaheliste turgude reguleerimist;

| 43. | rõhutab vajadust suurema arvu kesk- ja pikaajaliste meetmete järele, et arendada põllumajandust ja toidutootmist arengumaades, eriti Aafrikas vastavalt IAASTD eespool nimetatud soovitustele; on arvamusel, et põllumajanduslik areng võib olla riigi laiaulatusliku majandusliku arengu alus; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust suurema arvu kesk- ja pikaajaliste meetmete järele, et arendada põllumajandust ja toidutootmist arengumaades, eriti Aafrikas vastavalt IAASTD eespool nimetatud soovitustele; on arvamusel, et põllumajanduslik areng võib olla riigi laiaulatusliku majandusliku arengu alus;

| 44. | usub, et Euroopa Arengufond peaks rohkem keskenduma põllumajandusele, eelkõige väikestele põllumajandustootjatele ja toodete töötlemisele kohapeal, sest enamik maailma vaestest elab maapiirkondades, mis sõltuvad väga suurel määral põllumajandustoodangust; on samuti seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi kehtestamaks põllumajandustoodetega kauplemise reeglid, millega tagatakse toiduga varustatus kõikides riikides; on arvamusel, et arengumaadele tuleks anda kaubanduseeliseid, mis toetavad siseriiklikku tootmist; palub komisjonil arvestada nende kaalutlustega WTO läbirääkimistel ja majanduspartnerluslepingute üle peetavatel läbirääkimistel arengumaadega; |
| --- | --- |

44.

usub, et Euroopa Arengufond peaks rohkem keskenduma põllumajandusele, eelkõige väikestele põllumajandustootjatele ja toodete töötlemisele kohapeal, sest enamik maailma vaestest elab maapiirkondades, mis sõltuvad väga suurel määral põllumajandustoodangust; on samuti seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi kehtestamaks põllumajandustoodetega kauplemise reeglid, millega tagatakse toiduga varustatus kõikides riikides; on arvamusel, et arengumaadele tuleks anda kaubanduseeliseid, mis toetavad siseriiklikku tootmist; palub komisjonil arvestada nende kaalutlustega WTO läbirääkimistel ja majanduspartnerluslepingute üle peetavatel läbirääkimistel arengumaadega;

| 45. | on seisukohal, et kuna arengumaade väiketalunikel puudub juurdepääs laenudele ja mikrokrediidile, millega osta seemneid, väetisi ja niisutusmehhanisme, siis on see üheks peamiseks takistuseks põllumajandusliku tootmise suurendamisel; rõhutab ka probleemi seoses laenutagatistega, mis enamasti puuduvad; nõuab, et Euroopa Investeerimispank otsiks vahendeid, et pakkuda arengumaade kohalikele toidutootjatele programme, millega kaasnevad laenutagatised, et neil oleks kergem saada laenu ja mikrokrediiti; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et kuna arengumaade väiketalunikel puudub juurdepääs laenudele ja mikrokrediidile, millega osta seemneid, väetisi ja niisutusmehhanisme, siis on see üheks peamiseks takistuseks põllumajandusliku tootmise suurendamisel; rõhutab ka probleemi seoses laenutagatistega, mis enamasti puuduvad; nõuab, et Euroopa Investeerimispank otsiks vahendeid, et pakkuda arengumaade kohalikele toidutootjatele programme, millega kaasnevad laenutagatised, et neil oleks kergem saada laenu ja mikrokrediiti;

| 46. | kinnitab uuesti oma veendumust, et on vaja piirkondlikult integreeritud põllumajandusturgusid; kutsub komisjoni üles toetama piirkondlikku koostööd ja integratsiooni; tuletab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele meelde põllumajanduse integratsiooni edu Euroopas ning sellega saavutatud üle 50 aasta kestnud stabiilsust; innustab seega AKV riikide piirkondlikke majandusühendusi suurendama jõupingutusi põllumajanduse valdkonnas ning kutsub arengumaid üles vähendama omavahelisi kaubandustõkkeid; |
| --- | --- |

46.

kinnitab uuesti oma veendumust, et on vaja piirkondlikult integreeritud põllumajandusturgusid; kutsub komisjoni üles toetama piirkondlikku koostööd ja integratsiooni; tuletab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele meelde põllumajanduse integratsiooni edu Euroopas ning sellega saavutatud üle 50 aasta kestnud stabiilsust; innustab seega AKV riikide piirkondlikke majandusühendusi suurendama jõupingutusi põllumajanduse valdkonnas ning kutsub arengumaid üles vähendama omavahelisi kaubandustõkkeid;

| 47. | rõhutab lisaks asjaolu, et põllumajandus tuleb kujundada enda tarbeks viljeletavast põllumajandusest töökohti loovaks maapiirkondade majanduseks; on lisaks sellele seisukohal, et tugevate põllumajandussektorite väljakujundamiseks tuleb eelkõige tähtsustada meetmeid, mis toetavad arengumaade noori põllumajandustootjaid; on veendunud, et EL peaks suurendama koostöö ja toetusega seotud jõupingutusi toiduahelate ajakohastamiseks arengumaades ja muutma need tõhusamaks; on lisaks arvamusel, et EL peaks toetama selliseid algatusi nagu ühine seemneteprogramm, mille algatasid Aafrika Liit ning tema riiklikud ja piirkondlikud partnerid; |
| --- | --- |

47.

rõhutab lisaks asjaolu, et põllumajandus tuleb kujundada enda tarbeks viljeletavast põllumajandusest töökohti loovaks maapiirkondade majanduseks; on lisaks sellele seisukohal, et tugevate põllumajandussektorite väljakujundamiseks tuleb eelkõige tähtsustada meetmeid, mis toetavad arengumaade noori põllumajandustootjaid; on veendunud, et EL peaks suurendama koostöö ja toetusega seotud jõupingutusi toiduahelate ajakohastamiseks arengumaades ja muutma need tõhusamaks; on lisaks arvamusel, et EL peaks toetama selliseid algatusi nagu ühine seemneteprogramm, mille algatasid Aafrika Liit ning tema riiklikud ja piirkondlikud partnerid;

| 48. | on seisukohal, et arengumaade tõhusa arengupoliitika nimel on väga oluline, et nimetatud riikidel oleks ühine riiklik või piirkondlik maaelu arendamise strateegia, millega kaasnevad konkreetsed toetusmeetmed tootjatele ja toodetele; on sellega seoses seisukohal, et ELi abi ei tohi olla killustatud, vaid osa kaasrahastatavast ühisest riiklikust või piirkondlikust maaelu arendamise strateegiast; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et arengumaade tõhusa arengupoliitika nimel on väga oluline, et nimetatud riikidel oleks ühine riiklik või piirkondlik maaelu arendamise strateegia, millega kaasnevad konkreetsed toetusmeetmed tootjatele ja toodetele; on sellega seoses seisukohal, et ELi abi ei tohi olla killustatud, vaid osa kaasrahastatavast ühisest riiklikust või piirkondlikust maaelu arendamise strateegiast;

| 49. | nõuab, et maailma kõige vaesemate toetuseks loodaks teiste ELi rahastatavate arengumeetmete täienduseks ELi üldeelarve rubriigi 4 all alaline toiduainetega kindlustatuse fond; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et maailma kõige vaesemate toetuseks loodaks teiste ELi rahastatavate arengumeetmete täienduseks ELi üldeelarve rubriigi 4 all alaline toiduainetega kindlustatuse fond;

| 50. | tunneb heameelt üleilmsete algatuste, näiteks ÜRO ülemaailmset toidukriisi käsitleva kõrgetasemelise töörühma üle, ning on arvamusel, et EL peaks oma jõupingutusi töörühmaga kooskõlastama; rõhutab, kui olulised on 2004. aasta novembris FAO liikmete vastuvõetud vabatahtlikud suunised, et samm-sammult realiseerida inimeste õigust piisavale toidule; teeb lisaks ettepaneku, et toidu kättesaadavuse tagamiseks tuleks luua üleilmne varude omamise kohustuse programm ning peamiste tootmissisendite (valgud, väetised, seemned, taimekaitsevahendid) parema säilitamise süsteem, mis eelistatavalt põhineks erasektoril, kaasa arvatud põllumajandustootjate ühistutel; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt üleilmsete algatuste, näiteks ÜRO ülemaailmset toidukriisi käsitleva kõrgetasemelise töörühma üle, ning on arvamusel, et EL peaks oma jõupingutusi töörühmaga kooskõlastama; rõhutab, kui olulised on 2004. aasta novembris FAO liikmete vastuvõetud vabatahtlikud suunised, et samm-sammult realiseerida inimeste õigust piisavale toidule; teeb lisaks ettepaneku, et toidu kättesaadavuse tagamiseks tuleks luua üleilmne varude omamise kohustuse programm ning peamiste tootmissisendite (valgud, väetised, seemned, taimekaitsevahendid) parema säilitamise süsteem, mis eelistatavalt põhineks erasektoril, kaasa arvatud põllumajandustootjate ühistutel;

| 51. | tuletab meelde ELi kohustusi arengumaades ning meie praegusi ja tulevasi kohustusi WTO raames; nõuab, et ELi toetusmeetmed toetaksid Aafrika valitsuste 2002. aasta Maputo deklaratsioonis kehtestatud eesmärke; kutsub liikmesriike üles austama kohustusi, mis nad on võtnud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eelkõige kohustust eraldada 0,7 % oma rahvamajanduse kogutoodangust arenguabiks; on siiski arvamusel, et arenguabi kvaliteet on olulisem kui sellele kulutatud summad; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde ELi kohustusi arengumaades ning meie praegusi ja tulevasi kohustusi WTO raames; nõuab, et ELi toetusmeetmed toetaksid Aafrika valitsuste 2002. aasta Maputo deklaratsioonis kehtestatud eesmärke; kutsub liikmesriike üles austama kohustusi, mis nad on võtnud ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, eelkõige kohustust eraldada 0,7 % oma rahvamajanduse kogutoodangust arenguabiks; on siiski arvamusel, et arenguabi kvaliteet on olulisem kui sellele kulutatud summad;

| 52. | tunneb kahetsust, et vähendatakse põllumajandusele ja maaelu arengule suunatud arenguabi, mis 1980. aastal oli 17 % ja 2006. aastal kõigest 3 %; nõuab tungivalt, et komisjon suunaks ELi finantsabi põllumajanduspõhise majanduskasvu saavutamisse ja selle jälgimisse ning teeks kõik võimaliku selleks, et valitsused kulutaksid 10 % riigi eelarvest põllumajandussektorile, nagu näeb ette võetud kohustus (püstitades näiteks riikliku põllumajanduspoliitika eesmärgid); |
| --- | --- |

52.

tunneb kahetsust, et vähendatakse põllumajandusele ja maaelu arengule suunatud arenguabi, mis 1980. aastal oli 17 % ja 2006. aastal kõigest 3 %; nõuab tungivalt, et komisjon suunaks ELi finantsabi põllumajanduspõhise majanduskasvu saavutamisse ja selle jälgimisse ning teeks kõik võimaliku selleks, et valitsused kulutaksid 10 % riigi eelarvest põllumajandussektorile, nagu näeb ette võetud kohustus (püstitades näiteks riikliku põllumajanduspoliitika eesmärgid);

| 53. | kinnitab veel kord, et AKV riikide jaoks on põllumajandus sektor, mis suudab teistest enam luua majanduskasvu vaeste maaelanike jaoks, andes seeläbi käegakatsutava panuse aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisse – juurida välja äärmuslik vaesus ja nälg –, ning rõhutab, kui tähtis on seetõttu viivitamata tegutseda ja edendada suuremaid investeeringuid põllumajandusse ja maaelu arengusse; |
| --- | --- |

53.

kinnitab veel kord, et AKV riikide jaoks on põllumajandus sektor, mis suudab teistest enam luua majanduskasvu vaeste maaelanike jaoks, andes seeläbi käegakatsutava panuse aastatuhande esimese arengueesmärgi saavutamisse – juurida välja äärmuslik vaesus ja nälg –, ning rõhutab, kui tähtis on seetõttu viivitamata tegutseda ja edendada suuremaid investeeringuid põllumajandusse ja maaelu arengusse;

| 54. | rõhutab, et põllumajanduse areng peab põhinema ennekõike õigusel toidule ja toidu tootmisele, mis võimaldab kõikidele inimestele õiguse ohutule, täisväärtuslikule ja kultuuriliselt sobivale toidule, mis on toodetud keskkonnaalaselt mõistlikke ja säästvaid meetodeid ning enda määratud põllumajanduse struktuuri kasutades; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et põllumajanduse areng peab põhinema ennekõike õigusel toidule ja toidu tootmisele, mis võimaldab kõikidele inimestele õiguse ohutule, täisväärtuslikule ja kultuuriliselt sobivale toidule, mis on toodetud keskkonnaalaselt mõistlikke ja säästvaid meetodeid ning enda määratud põllumajanduse struktuuri kasutades;

| 55. | kutsub ELi üles tunnistama arengumaade õigust sõltumatusele toiduainetega varustamisel ning neid sihipäraste meetmetega toetama, kusjuures esmatähtsal kohal on olemasolevate struktuuride ja ressursside – näiteks seemned, väetised, tootmisvahendid – kasutamine ja laiendamine, samuti piirkondliku integratsiooni edendamine; |
| --- | --- |

55.

kutsub ELi üles tunnistama arengumaade õigust sõltumatusele toiduainetega varustamisel ning neid sihipäraste meetmetega toetama, kusjuures esmatähtsal kohal on olemasolevate struktuuride ja ressursside – näiteks seemned, väetised, tootmisvahendid – kasutamine ja laiendamine, samuti piirkondliku integratsiooni edendamine;

| 56. | kutsub ELi üles seadma põllumajanduse taas oma arengukavade keskmesse, omistades erilist tähtsust põllumajanduse arenguprogrammidele, sealhulgas selgetele sihtidele vaesuse vähendamiseks ja teostatavatele eesmärkidele, eelkõige meetmetele, mis edendavad väikepõllumajandust ja toetavad toiduainete tootmist kohalikele turgudele, kasutades kohapealset bioloogilist mitmekesisust, keskendudes eriti väikeste põllumajandusettevõtjate ja naiste suutlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

56.

kutsub ELi üles seadma põllumajanduse taas oma arengukavade keskmesse, omistades erilist tähtsust põllumajanduse arenguprogrammidele, sealhulgas selgetele sihtidele vaesuse vähendamiseks ja teostatavatele eesmärkidele, eelkõige meetmetele, mis edendavad väikepõllumajandust ja toetavad toiduainete tootmist kohalikele turgudele, kasutades kohapealset bioloogilist mitmekesisust, keskendudes eriti väikeste põllumajandusettevõtjate ja naiste suutlikkuse suurendamisele;

| 57. | nõuab, et EL teeks ühiseid jõupingutusi liikmesriikide, AKV riikide valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide, piirkondlike arengupankade ja erafondidega, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametivõimudega, et lülitada järsult tõusvate toiduhindadega tegelemisele suunatud uued projektid ja sekkumisprogrammid paremini piirkondlikesse programmidesse; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et EL teeks ühiseid jõupingutusi liikmesriikide, AKV riikide valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide, piirkondlike arengupankade ja erafondidega, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametivõimudega, et lülitada järsult tõusvate toiduhindadega tegelemisele suunatud uued projektid ja sekkumisprogrammid paremini piirkondlikesse programmidesse;

| 58. | nõuab meetmete võtmist koolituste tõhustamiseks, et võimaldada noortel taotleda põllumajanduslikku kõrgharidust, sealhulgas ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõuete täitmise, samuti töövõimaluste loomise alast koolitust põllumajandusharidusega koolilõpetajatele, et vähendada vaesust ja rännet maapiirkondadest linnadesse ning vältida nn ajude äravoolu arengumaadest arenenud riikidesse; |
| --- | --- |

58.

nõuab meetmete võtmist koolituste tõhustamiseks, et võimaldada noortel taotleda põllumajanduslikku kõrgharidust, sealhulgas ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõuete täitmise, samuti töövõimaluste loomise alast koolitust põllumajandusharidusega koolilõpetajatele, et vähendada vaesust ja rännet maapiirkondadest linnadesse ning vältida nn ajude äravoolu arengumaadest arenenud riikidesse;

| 59. | juhib tähelepanu toidukriisi ennetamise võrgustiku 2008. aasta toidukriisi ennetamise ja juhtimise käitumisjuhistele ning nõuab nende käitumisreeglite rakendamist ja järgimist ÜPPs; toetab ja nõuab lisaks kodanikuühiskonna kaasamist ning naiste, väiketalunike ühistute ja tootjate ühenduste tegevuse edendamist, et tagada toiduainetega kindlustatus ja toiduainetealane sõltumatus; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu toidukriisi ennetamise võrgustiku 2008. aasta toidukriisi ennetamise ja juhtimise käitumisjuhistele ning nõuab nende käitumisreeglite rakendamist ja järgimist ÜPPs; toetab ja nõuab lisaks kodanikuühiskonna kaasamist ning naiste, väiketalunike ühistute ja tootjate ühenduste tegevuse edendamist, et tagada toiduainetega kindlustatus ja toiduainetealane sõltumatus;

| 60. | on väga mures asjaolu pärast, et paljudel juhtudel on sõjandus- ja kaitseeelarve suurem kui põllumajandus- ja toidueelarve; |
| --- | --- |

60.

on väga mures asjaolu pärast, et paljudel juhtudel on sõjandus- ja kaitseeelarve suurem kui põllumajandus- ja toidueelarve;

| 61. | on arvamusel, et väiketalunikud on põllumajandusliku tootmise alus; rõhutab mõningaid kõige teravamaid väiketalunike ees seisvaid probleeme arengumaades, nagu juurdepääs turgudele, maale, haridusele, rahastamisele, sisenditele ja tehnoloogiale; kordab, kui oluline on maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ning investeeringud väiketaludesse ja traditsioonilistesse kohalikke tingimusi arvestavatesse väheste sisenditega tootmismeetoditesse; |
| --- | --- |

61.

on arvamusel, et väiketalunikud on põllumajandusliku tootmise alus; rõhutab mõningaid kõige teravamaid väiketalunike ees seisvaid probleeme arengumaades, nagu juurdepääs turgudele, maale, haridusele, rahastamisele, sisenditele ja tehnoloogiale; kordab, kui oluline on maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ning investeeringud väiketaludesse ja traditsioonilistesse kohalikke tingimusi arvestavatesse väheste sisenditega tootmismeetoditesse;

| 62. | on seisukohal, et vähene toiduainetega kauplemine on kogu maailmas toiduainete tootmist mõjutav oluline tegur, ning märgib, et FAO andmetel kasvas 2007. aastal riisi tootmine kogu maailmas, kusjuures samal aastal riisiga kauplemine vähenes; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et vähene toiduainetega kauplemine on kogu maailmas toiduainete tootmist mõjutav oluline tegur, ning märgib, et FAO andmetel kasvas 2007. aastal riisi tootmine kogu maailmas, kusjuures samal aastal riisiga kauplemine vähenes;

| 63. | on arvamusel, et põllumajandustoodete kaubanduse täiendava õiguslikult reguleerimata liberaliseerimisega kaasneb veelgi suurem hindade kõikumine; rõhutab, et kõige hullemini mõjutab see kõige haavatavamaid, toiduaineid importivaid arenguriike; rõhutab samuti, et maailmakaubandust reguleerivad eeskirjad ei tohi mingil juhul kahjustada riikide ja piirkondade õigust toetada oma põllumajandust, et tagada elanikkonna toiduainetega kindlustatus; |
| --- | --- |

63.

on arvamusel, et põllumajandustoodete kaubanduse täiendava õiguslikult reguleerimata liberaliseerimisega kaasneb veelgi suurem hindade kõikumine; rõhutab, et kõige hullemini mõjutab see kõige haavatavamaid, toiduaineid importivaid arenguriike; rõhutab samuti, et maailmakaubandust reguleerivad eeskirjad ei tohi mingil juhul kahjustada riikide ja piirkondade õigust toetada oma põllumajandust, et tagada elanikkonna toiduainetega kindlustatus;

| 64. | on veendunud, et põllumajandustoodete turgude avamise poliitika WTO ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute raames on oluliselt vähendanud toiduainetega kindlustatust paljudes arenguriikides seoses praeguse toiduainetega kindlustatuse kriisiga kogu maailmas; palub komisjonil sellest lähtuvalt vaadata läbi oma vabaturumajanduslik lähenemisviis põllumajandustoodetega kauplemisele; |
| --- | --- |

64.

on veendunud, et põllumajandustoodete turgude avamise poliitika WTO ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute raames on oluliselt vähendanud toiduainetega kindlustatust paljudes arenguriikides seoses praeguse toiduainetega kindlustatuse kriisiga kogu maailmas; palub komisjonil sellest lähtuvalt vaadata läbi oma vabaturumajanduslik lähenemisviis põllumajandustoodetega kauplemisele;

| 65. | kutsub suuri toiduaineid eksportivad riike, nagu Brasiilia, Argentina, Tai jt, käituma usaldusväärsete põhitoiduainete tarnijatena ning hoiduma ekspordipiirangute kehtestamisest, millel võivad olla hävitavad tagajärjed eelkõige vaestele, toiduaineid importivatele arenguriikidele; |
| --- | --- |

65.

kutsub suuri toiduaineid eksportivad riike, nagu Brasiilia, Argentina, Tai jt, käituma usaldusväärsete põhitoiduainete tarnijatena ning hoiduma ekspordipiirangute kehtestamisest, millel võivad olla hävitavad tagajärjed eelkõige vaestele, toiduaineid importivatele arenguriikidele;

| 66. | tunneb sügavat muret praeguse ülemaailmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla ametlikule arenguabile eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisjoni üles analüüsima finantskriisi mõju arenguabi sektorile ning töötama jätkuvalt välja ettepanekuid eesmärgiga toetada kõige vaesemate riikide põllumajandust; |
| --- | --- |

66.

tunneb sügavat muret praeguse ülemaailmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla ametlikule arenguabile eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisjoni üles analüüsima finantskriisi mõju arenguabi sektorile ning töötama jätkuvalt välja ettepanekuid eesmärgiga toetada kõige vaesemate riikide põllumajandust;

| 67. | märgib, et ülemaailmne toidukriis on üks suurimatest ohtudest rahule ja stabiilsusele maailmas; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni hiljutiste jõupingutustega ülemaailmse toiduainetega kindlustamise küsimuse käsitlemisviiside uurimisel; kutsub liikmesriike üles toetama selliseid algatusi riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

67.

märgib, et ülemaailmne toidukriis on üks suurimatest ohtudest rahule ja stabiilsusele maailmas; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni hiljutiste jõupingutustega ülemaailmse toiduainetega kindlustamise küsimuse käsitlemisviiside uurimisel; kutsub liikmesriike üles toetama selliseid algatusi riigi ja kohalikul tasandil;

Teadus- ja arendustegevus

| 68. | kinnitab oma kohustust investeerida tehnoloogiasse ja innovatsiooni põllumajanduses ja põllumajanduslikus tootmises; |
| --- | --- |

68.

kinnitab oma kohustust investeerida tehnoloogiasse ja innovatsiooni põllumajanduses ja põllumajanduslikus tootmises;

| 69. | rõhutab selliste avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute olulisust, mille eesmärk on edendada toiduainetega kindlustatust ja mitte ainult tööstuslikke huvisid; nõuab investeeringute tegemist mitte ainult uutesse üksiktehnoloogiatesse, vaid ka kõikehõlmavatesse põllumajandussüsteemidesse, mille eesmärk on pikaajaline toiduainetega kindlustatus; tõstab sealjuures esile teerajaja rolli, mida selles valdkonnas võiks näiteks mängida ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvorm; |
| --- | --- |

69.

rõhutab selliste avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute olulisust, mille eesmärk on edendada toiduainetega kindlustatust ja mitte ainult tööstuslikke huvisid; nõuab investeeringute tegemist mitte ainult uutesse üksiktehnoloogiatesse, vaid ka kõikehõlmavatesse põllumajandussüsteemidesse, mille eesmärk on pikaajaline toiduainetega kindlustatus; tõstab sealjuures esile teerajaja rolli, mida selles valdkonnas võiks näiteks mängida ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvorm;

| 70. | rõhutab teadustöö tähtsust, kuid ka uurimustest saadud teadmiste edasiandmise tähtsust põllumajandustootjate tasandile tõhusa põllumajanduse tugiteenistuse kaudu, eeskätt arengumaades; nõuab põllumajandusliku teadustöö tugevdamist ja teadmistepagasi suurendamist; |
| --- | --- |

70.

rõhutab teadustöö tähtsust, kuid ka uurimustest saadud teadmiste edasiandmise tähtsust põllumajandustootjate tasandile tõhusa põllumajanduse tugiteenistuse kaudu, eeskätt arengumaades; nõuab põllumajandusliku teadustöö tugevdamist ja teadmistepagasi suurendamist;

| 71. | tunneb muret selle pärast, et ELis nõuetele vastavuse rõhutamine võib kahjustada põllumajandusliku tootmise alast teadustegevust ja nõustamist; rõhutab vajadust mõlema järele; |
| --- | --- |

71.

tunneb muret selle pärast, et ELis nõuetele vastavuse rõhutamine võib kahjustada põllumajandusliku tootmise alast teadustegevust ja nõustamist; rõhutab vajadust mõlema järele;

| 72. | nõuab säästva ja energiatõhusa põllumajanduse alast kiirendatud teadus- ja arendustegevuse programmi, milles arvestataks kohalike tingimustega; ergutab liikmesriike toetama teadustööd, mille eesmärk on suurendada tootlikkust põllumajanduslikes rakendustes; arvestab ELi tarbijate probleemidega; |
| --- | --- |

72.

nõuab säästva ja energiatõhusa põllumajanduse alast kiirendatud teadus- ja arendustegevuse programmi, milles arvestataks kohalike tingimustega; ergutab liikmesriike toetama teadustööd, mille eesmärk on suurendada tootlikkust põllumajanduslikes rakendustes; arvestab ELi tarbijate probleemidega;

Jätkusuutlik maailma põllumajandus

| 73. | tunneb muret kliimamuutustest tingitud ilmastikumuutuste pärast, mis prognooside kohaselt muudab põuad ja üleujutused sagedasemaks ning mõjutab negatiivselt saagikust ja maailma põllumajandustoodangu ennustatavust; |
| --- | --- |

73.

tunneb muret kliimamuutustest tingitud ilmastikumuutuste pärast, mis prognooside kohaselt muudab põuad ja üleujutused sagedasemaks ning mõjutab negatiivselt saagikust ja maailma põllumajandustoodangu ennustatavust;

| 74. | tunneb muret selle pärast, et kasvuhoonegaaside edasise vähendamise ettepanekute rakendamine ELis võib mõjutada negatiivselt ELi toiduainete tootmist, eeskätt loomakasvatustoodangut; |
| --- | --- |

74.

tunneb muret selle pärast, et kasvuhoonegaaside edasise vähendamise ettepanekute rakendamine ELis võib mõjutada negatiivselt ELi toiduainete tootmist, eeskätt loomakasvatustoodangut;

| 75. | tunnistab, et põllumajandussektoris, mis tekitab märkimisväärse osa kogu süsinikdioksiidi heitkogusest, on vaja parandada energiatõhusust; |
| --- | --- |

75.

tunnistab, et põllumajandussektoris, mis tekitab märkimisväärse osa kogu süsinikdioksiidi heitkogusest, on vaja parandada energiatõhusust;

| 76. | on seisukohal, et biokütuste ja bioenergia tootmise laiendamine võib avaldada positiivset mõju põllumajanduse ja toiduainete töötlevale tööstusele, mida iseloomustavad kõrgemad hinnad selliste sisendite puhul nagu väetised, taimekaitsevahendid ja diisel, ning transpordi ja töötlemise kulud; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et biokütuste ja bioenergia tootmise laiendamine võib avaldada positiivset mõju põllumajanduse ja toiduainete töötlevale tööstusele, mida iseloomustavad kõrgemad hinnad selliste sisendite puhul nagu väetised, taimekaitsevahendid ja diisel, ning transpordi ja töötlemise kulud;

| 77. | tunnistab, et põllumajandussektor on paljudes arengumaades enamiku elanikkonna jaoks toetav elatusvahend, ning ergutab seepärast kõnealuseid riike töötama välja stabiilse ja läbipaistva põllumajanduspoliitika mehhanismi, mis tagaks pikaajalise planeerimise ja säästva arengu; |
| --- | --- |

77.

tunnistab, et põllumajandussektor on paljudes arengumaades enamiku elanikkonna jaoks toetav elatusvahend, ning ergutab seepärast kõnealuseid riike töötama välja stabiilse ja läbipaistva põllumajanduspoliitika mehhanismi, mis tagaks pikaajalise planeerimise ja säästva arengu;

| 78. | palub komisjonil hoolikalt jälgida suurenenud bioenergia tootmise mõju ELis ja kolmandates riikides seoses muutustega maakasutuses, toiduainete hindades ja juurdepääsul toidule; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil hoolikalt jälgida suurenenud bioenergia tootmise mõju ELis ja kolmandates riikides seoses muutustega maakasutuses, toiduainete hindades ja juurdepääsul toidule;

| 79. | kordab, et ergutused energiakultuuride säästvaks viljelemiseks ei tohi ohustada toiduainete tootmist; |
| --- | --- |

79.

kordab, et ergutused energiakultuuride säästvaks viljelemiseks ei tohi ohustada toiduainete tootmist;

| 80. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teadus- ja arendustegevust kliimamuutuse ärahoidmiseks ja sellega kohanemiseks, sealhulgas järgmise põlvkonna biokütuste alast teadustegevust, eelkõige kõrge saagikusega energiakultuuride, võimalikult tõhusate keskkonnasõbralike väetiste ja uute põllumajandustehnoloogiate kasutamist, mis avaldavad maakasutusele minimaalset negatiivset mõju, uute taimesortide aretamist, mis on vastupidavad kliimamuutusele ja sellega kaasnevatele haigustele, ning jäätmete põllumajanduslike kasutusviiside alaseid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teadus- ja arendustegevust kliimamuutuse ärahoidmiseks ja sellega kohanemiseks, sealhulgas järgmise põlvkonna biokütuste alast teadustegevust, eelkõige kõrge saagikusega energiakultuuride, võimalikult tõhusate keskkonnasõbralike väetiste ja uute põllumajandustehnoloogiate kasutamist, mis avaldavad maakasutusele minimaalset negatiivset mõju, uute taimesortide aretamist, mis on vastupidavad kliimamuutusele ja sellega kaasnevatele haigustele, ning jäätmete põllumajanduslike kasutusviiside alaseid teadusuuringuid;

| 81. | on veendunud, et säästva põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks on vajalik täiendavate põllumajandusuuringute läbiviimine, ning kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära võimalusi, mida Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm sellega seoses pakub, ning võtma vastu meetmeid, mis suurendavad põllumajandustoodangut säästval ja energiatõhusal viisil; |
| --- | --- |

81.

on veendunud, et säästva põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks on vajalik täiendavate põllumajandusuuringute läbiviimine, ning kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära võimalusi, mida Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm sellega seoses pakub, ning võtma vastu meetmeid, mis suurendavad põllumajandustoodangut säästval ja energiatõhusal viisil;

*

- *

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

82.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 263E, 16.10.2008, lk 621.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0229.

(3)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 201.

(4)  Iirimaal läbiviidud Agri Aware TNS/Mrbi uurimus, august 2008.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/23

---

Kodanikuühiskonna dialoogi arendamine Lissaboni lepingu põhjal

P6_TA(2009)0007

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaadete kohta Lissaboni lepingu põhjal (2008/2067(INI))

(2010/C 46 E/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

| — | võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta (1);

| — | võttes arvesse erinevaid kodanikuühiskonda käsitlevaid resolutsioone, mille Euroopa Parlament on käesoleva ametiaja jooksul vastu võtnud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erinevaid kodanikuühiskonda käsitlevaid resolutsioone, mille Euroopa Parlament on käesoleva ametiaja jooksul vastu võtnud;

| — | võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega 3. juunil 2008. aastal toimunud põhiseaduskomisjoni seminari; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega 3. juunil 2008. aastal toimunud põhiseaduskomisjoni seminari;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0475/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0475/2008),

| A. | arvestades, et demokraatlik ja kodanikulähedane Euroopa Liit eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatlik ja kodanikulähedane Euroopa Liit eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| B. | arvestades, et ELi institutsioonide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste avatus dialoogiks ja koostööks kodanike ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega on põhiline eeldus nende kaasamiseks õigusloomesse ja valitsemisse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi institutsioonide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste avatus dialoogiks ja koostööks kodanike ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega on põhiline eeldus nende kaasamiseks õigusloomesse ja valitsemisse kõikidel tasanditel;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse ELi kodanike õigusi Euroopa Liidu suhtes, hõlbustades kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist „kodanike Euroopat” käsitlevas arutelus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse ELi kodanike õigusi Euroopa Liidu suhtes, hõlbustades kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist „kodanike Euroopat” käsitlevas arutelus;

| D. | arvestades, et kehtivate normidega, mida hõlmab ka Lissaboni leping, on loodud vajalik õiguslik raamistik kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi arendamiseks Euroopa tasandil; arvestades siiski, et neid norme ei rakendata alati nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kehtivate normidega, mida hõlmab ka Lissaboni leping, on loodud vajalik õiguslik raamistik kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi arendamiseks Euroopa tasandil; arvestades siiski, et neid norme ei rakendata alati nõuetekohaselt;

| E. | arvestades, et kodanikuühiskonna arengutase on 27 liikmesriigis erinev ning et osalusdemokraatias ja õigusloomeprotsessis osalemise ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega dialoogi pidamise võimalusi kasutatakse erineval määral; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanikuühiskonna arengutase on 27 liikmesriigis erinev ning et osalusdemokraatias ja õigusloomeprotsessis osalemise ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega dialoogi pidamise võimalusi kasutatakse erineval määral;

| F. | arvestades, et mõiste „kodanikuühiskond” viitab arvukatele valitsusvälistele ja mittetulunduslikele, kodanike poolt vabatahtlikult asutatud organisatsioonidele, mis osalevad avalikus elus, väljendades oma liikmete või teiste isikute huve, ideid ja ideoloogiaid, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõiste „kodanikuühiskond” viitab arvukatele valitsusvälistele ja mittetulunduslikele, kodanike poolt vabatahtlikult asutatud organisatsioonidele, mis osalevad avalikus elus, väljendades oma liikmete või teiste isikute huve, ideid ja ideoloogiaid, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused;

| G. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse määratlemise osas lähevad arvamused lahku, ning arvestades, et mõne organisatsiooni aktiivsus ja tõhusus oma seisukohtade edendamisel ei vasta alati tema esindavusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse määratlemise osas lähevad arvamused lahku, ning arvestades, et mõne organisatsiooni aktiivsus ja tõhusus oma seisukohtade edendamisel ei vasta alati tema esindavusele;

| H. | arvestades, et erinevad ELi institutsioonid on kodanikuühiskonnaga peetavaks dialoogiks valinud erinevad lähtekohad, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et erinevad ELi institutsioonid on kodanikuühiskonnaga peetavaks dialoogiks valinud erinevad lähtekohad,

| 1. | tunnustab Euroopa Liidu panust kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamisse nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

1.

tunnustab Euroopa Liidu panust kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamisse nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 2. | rõhutab, et Euroopa kodanikuühiskonnal on oluline osa Euroopa integratsiooniprotsessis, sest ta edastab ELi kodanike seisukohti ja nõudmisi Euroopa institutsioonidele; rõhutab kodanikuühiskonna poolt institutsioonide käsutusse antavate eriteadmiste tähtsust ning juhib tähelepanu kodanikuühiskonnaga peetavast dialoogist teavitamise ja teadlikkuse tõstmise olulisusele, eelkõige seoses ELi tegevuse ja eesmärkide edendamise, Euroopa koostöövõrgustike loomise ning Euroopa identiteedi ja kuuluvustunde tugevdamisega kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa kodanikuühiskonnal on oluline osa Euroopa integratsiooniprotsessis, sest ta edastab ELi kodanike seisukohti ja nõudmisi Euroopa institutsioonidele; rõhutab kodanikuühiskonna poolt institutsioonide käsutusse antavate eriteadmiste tähtsust ning juhib tähelepanu kodanikuühiskonnaga peetavast dialoogist teavitamise ja teadlikkuse tõstmise olulisusele, eelkõige seoses ELi tegevuse ja eesmärkide edendamise, Euroopa koostöövõrgustike loomise ning Euroopa identiteedi ja kuuluvustunde tugevdamisega kodanikuühiskonnas;

| 3. | rõhutab, et ELi poliitiliste eesmärkide ja kavade elluviimine nõuab laiemat avalikku mõttevahetust, tõhusamat kodanikuühiskonna dialoogi ja suuremat poliitilist teadlikkust; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi poliitiliste eesmärkide ja kavade elluviimine nõuab laiemat avalikku mõttevahetust, tõhusamat kodanikuühiskonna dialoogi ja suuremat poliitilist teadlikkust;

| 4. | rõhutab oma erilist pühendumist kodanikuühiskonnaga peetavale dialoogile ja juhib tähelepanu selle dialoogi tähtsale kohale Lissaboni lepingus, kus see on saanud kõiki ELi tegevusvaldkondi läbivaks põhimõtteks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab oma erilist pühendumist kodanikuühiskonnaga peetavale dialoogile ja juhib tähelepanu selle dialoogi tähtsale kohale Lissaboni lepingus, kus see on saanud kõiki ELi tegevusvaldkondi läbivaks põhimõtteks;

| 5. | tervitab esindus- ja osalusdemokraatia edendamist Lissaboni lepingus sätestatud kodanikualgatuse abil, mis võimaldab miljonil kodanikul erinevatest liikmesriikidest kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut; |
| --- | --- |

5.

tervitab esindus- ja osalusdemokraatia edendamist Lissaboni lepingus sätestatud kodanikualgatuse abil, mis võimaldab miljonil kodanikul erinevatest liikmesriikidest kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut;

| 6. | kutsub ELi institutsioone ning liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kasutama maksimaalselt olemasolevat õigusraamistikku ja parimaid tavasid dialoogi edendamiseks kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; on eelkõige seisukohal, et Euroopa Parlamendi infobürood igas liikmesriigis peaksid tegelema aktiivselt Euroopa Parlamendi ning vastava liikmesriigi kodanikuühiskonna esindajate vahel vähemalt kord aastas toimuvate foorumite edendamise, korraldamise ja juhtimisega, ning rõhutab nii asjaomasest liikmesriigist kui ka teistest liikmesriikidest pärit Euroopa Parlamendi liikmete korrapärase foorumitel osalemise tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi institutsioone ning liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles kasutama maksimaalselt olemasolevat õigusraamistikku ja parimaid tavasid dialoogi edendamiseks kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; on eelkõige seisukohal, et Euroopa Parlamendi infobürood igas liikmesriigis peaksid tegelema aktiivselt Euroopa Parlamendi ning vastava liikmesriigi kodanikuühiskonna esindajate vahel vähemalt kord aastas toimuvate foorumite edendamise, korraldamise ja juhtimisega, ning rõhutab nii asjaomasest liikmesriigist kui ka teistest liikmesriikidest pärit Euroopa Parlamendi liikmete korrapärase foorumitel osalemise tähtsust;

| 7. | kutsub ELi institutsioone üles kaasama kodanikuühiskonnaga peetavasse dialoogi kõiki kodanikuühiskonna esindajaid, kes on sellest huvitatud; peab sealjuures oluliseks kuulata ära noored eurooplased, kes kujundavad „homse Euroopa Liidu” ja võtavad selle eest vastutuse; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi institutsioone üles kaasama kodanikuühiskonnaga peetavasse dialoogi kõiki kodanikuühiskonna esindajaid, kes on sellest huvitatud; peab sealjuures oluliseks kuulata ära noored eurooplased, kes kujundavad „homse Euroopa Liidu” ja võtavad selle eest vastutuse;

| 8. | kutsub ELi institutsioone üles tagama, et kõik ELi kodanikud – naised ja mehed, vanad ja noored, linna- ja maainimesed – võiksid aktiivselt ja võrdõiguslikena osaleda kodanikuühiskonna dialoogis, ilma et neid diskrimineeritaks, ning eelkõige hoolitsema selle eest, et keeleliste vähemuste esindajatel oleks võimalik kasutada sellistel foorumitel oma emakeelt; on seisukohal, et EL peaks sellega seoses kaasa aitama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte elluviimisele ja olema eeskujuks selle põhimõtte edendamisel nii liikmesriikides kui ka väljaspool ELi; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi institutsioone üles tagama, et kõik ELi kodanikud – naised ja mehed, vanad ja noored, linna- ja maainimesed – võiksid aktiivselt ja võrdõiguslikena osaleda kodanikuühiskonna dialoogis, ilma et neid diskrimineeritaks, ning eelkõige hoolitsema selle eest, et keeleliste vähemuste esindajatel oleks võimalik kasutada sellistel foorumitel oma emakeelt; on seisukohal, et EL peaks sellega seoses kaasa aitama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte elluviimisele ja olema eeskujuks selle põhimõtte edendamisel nii liikmesriikides kui ka väljaspool ELi;

| 9. | kutsub ELi institutsioone üles institutsioonidevahelise kokkuleppe raames võtma vastu siduvaid suuniseid kodanikuühiskonna esindajate nimetamise, konsultatsioonide korraldamise meetodite ja nende rahastamise kohta vastavalt üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele konsulteerimiseks huvitatud osapooltega (2); juhib tähelepanu asjaolule, et sel eesmärgil peaksid kõik ELi institutsioonid pidama ajakohastatud registreid kõigi asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide kohta, olenemata sellest, kas nad tegutsevad liikmesriikides ja/või on keskendunud ELi institutsioonidele; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi institutsioone üles institutsioonidevahelise kokkuleppe raames võtma vastu siduvaid suuniseid kodanikuühiskonna esindajate nimetamise, konsultatsioonide korraldamise meetodite ja nende rahastamise kohta vastavalt üldpõhimõtetele ja miinimumnõuetele konsulteerimiseks huvitatud osapooltega (2); juhib tähelepanu asjaolule, et sel eesmärgil peaksid kõik ELi institutsioonid pidama ajakohastatud registreid kõigi asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide kohta, olenemata sellest, kas nad tegutsevad liikmesriikides ja/või on keskendunud ELi institutsioonidele;

| 10. | kutsub ELi institutsioone üles muutma kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi komisjoni kõikide peadirektoraatide, nõukogu kõikide töörühmade ja Euroopa Parlamendi kõikide komisjonide läbivaks ülesandeks, kasutades läbipaistvaid menetlusi ning hoides tasakaalus avaliku ja erasektori vahekorda; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi institutsioone üles muutma kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi komisjoni kõikide peadirektoraatide, nõukogu kõikide töörühmade ja Euroopa Parlamendi kõikide komisjonide läbivaks ülesandeks, kasutades läbipaistvaid menetlusi ning hoides tasakaalus avaliku ja erasektori vahekorda;

| 11. | kutsub ELi institutsioone üles tegema tihedamat koostööd kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamisel ja levitama ELi kodanike seas aktiivselt euroopalikku mõtteviisi, et tagada ühiskonnaga konsulteerides tõhusam suhtlemine, infovoog ja tegevuse kooskõlastamine; märgib, et sellega seoses oleksid väga soovitavad kodanikuühiskonna ja volinike vahelised korrapärased kohtumised liikmesriikides korraldatavatel foorumitel, sest see võimaldaks vähendada tajutavat lõhet ELi ja Euroopa kodanike vahel; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi institutsioone üles tegema tihedamat koostööd kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamisel ja levitama ELi kodanike seas aktiivselt euroopalikku mõtteviisi, et tagada ühiskonnaga konsulteerides tõhusam suhtlemine, infovoog ja tegevuse kooskõlastamine; märgib, et sellega seoses oleksid väga soovitavad kodanikuühiskonna ja volinike vahelised korrapärased kohtumised liikmesriikides korraldatavatel foorumitel, sest see võimaldaks vähendada tajutavat lõhet ELi ja Euroopa kodanike vahel;

| 12. | kutsub nõukogu üles kergendama ja lihtsustama juurdepääsu oma tegevusele, kuivõrd see on kodanikuühiskonnaga peetava tõelise dialoogi põhiline eeldus; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu üles kergendama ja lihtsustama juurdepääsu oma tegevusele, kuivõrd see on kodanikuühiskonnaga peetava tõelise dialoogi põhiline eeldus;

| 13. | rõhutab Euroopa teabevahetuspoliitika arendamise olulisust, pidades silmas uute võimaluste ja vahendite pakkumist ELi kodanikega suhtlemiseks (kasutades internetti, e-tehnoloogiaid ja kaasaegset audiovisuaaltehnikat); |
| --- | --- |

13.

rõhutab Euroopa teabevahetuspoliitika arendamise olulisust, pidades silmas uute võimaluste ja vahendite pakkumist ELi kodanikega suhtlemiseks (kasutades internetti, e-tehnoloogiaid ja kaasaegset audiovisuaaltehnikat);

| 14. | nõuab, et jätkuvalt rakendataks läbiproovitud ja katsetatud ELi meetmeid, mille eesmärk on tõhustada kodanikuühiskonna kaasamist Euroopa integratsiooniprotsessi, näiteks Europe by Satellite, kodanike agoraa, temaatilised kodanikefoorumid (näiteks „Sinu Euroopa”), mõttevahetused internetis jm; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et jätkuvalt rakendataks läbiproovitud ja katsetatud ELi meetmeid, mille eesmärk on tõhustada kodanikuühiskonna kaasamist Euroopa integratsiooniprotsessi, näiteks Europe by Satellite, kodanike agoraa, temaatilised kodanikefoorumid (näiteks „Sinu Euroopa”), mõttevahetused internetis jm;

| 15. | rõhutab, et Euroopas korraldatavad professionaalsed arvamusküsitlused on olulised selleks, et välja selgitada ELi kodanike vajadused ja ootused liidu toimimise suhtes ning neid paremini mõista; nõuab tungivalt, et nii ELi institutsioonid kui ka kodanikuühiskond liikmesriikides arvestaksid nende ootustega oma koostöös ja aruteludes; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et Euroopas korraldatavad professionaalsed arvamusküsitlused on olulised selleks, et välja selgitada ELi kodanike vajadused ja ootused liidu toimimise suhtes ning neid paremini mõista; nõuab tungivalt, et nii ELi institutsioonid kui ka kodanikuühiskond liikmesriikides arvestaksid nende ootustega oma koostöös ja aruteludes;

| 16. | kutsub liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles toetama kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, eriti nendes riikides ja piirkondades ning ka nendes valdkondades, kus seda ei ole veel täiel määral arendatud või piisavalt hästi rakendatud; nõuab samuti tungivalt, et nimetatud organid edendaksid aktiivselt kodanikuühiskonna piirkondlikku interaktiivsust liikmesriikide hulgas ja piiriüleseid algatusi; on seisukohal, et tuleks uurida ka liikmesriikide rühmade moodustamist kui vahendit ideede ja kogemuste vahetamise edendamiseks ELi piires; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriikide riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles toetama kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, eriti nendes riikides ja piirkondades ning ka nendes valdkondades, kus seda ei ole veel täiel määral arendatud või piisavalt hästi rakendatud; nõuab samuti tungivalt, et nimetatud organid edendaksid aktiivselt kodanikuühiskonna piirkondlikku interaktiivsust liikmesriikide hulgas ja piiriüleseid algatusi; on seisukohal, et tuleks uurida ka liikmesriikide rühmade moodustamist kui vahendit ideede ja kogemuste vahetamise edendamiseks ELi piires;

| 17. | kutsub Euroopa ühiskonna esindajaid üles osalema aktiivselt kodanikuühiskonnaga peetavas dialoogis ning Euroopa programmide ja poliitika kujundamises, mis võimaldab mõjutada otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

17.

kutsub Euroopa ühiskonna esindajaid üles osalema aktiivselt kodanikuühiskonnaga peetavas dialoogis ning Euroopa programmide ja poliitika kujundamises, mis võimaldab mõjutada otsustusprotsessi;

| 18. | ergutab ELi kodanikke rohkem osalema Euroopa-alastes debattides ja aruteludes ning andma oma hääle eelseisvatel Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

18.

ergutab ELi kodanikke rohkem osalema Euroopa-alastes debattides ja aruteludes ning andma oma hääle eelseisvatel Euroopa Parlamendi valimistel;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et dialoogi pidamiseks kodanikega kõikidel tasanditel – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul – on vaja rahalisi vahendeid, ning kutsub dialoogis osalevaid sidusrühmi ja selle eest vastutavaid asutusi üles tagama selle piisava rahastamise; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et dialoogi pidamiseks kodanikega kõikidel tasanditel – Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul – on vaja rahalisi vahendeid, ning kutsub dialoogis osalevaid sidusrühmi ja selle eest vastutavaid asutusi üles tagama selle piisava rahastamise;

| 20. | rõhutab, et lisaks dialoogile kodanikuühiskonnaga on vajalik ka liidu avatud, läbipaistev ja korrapärane dialoog kirikute ja usukogukondadega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et lisaks dialoogile kodanikuühiskonnaga on vajalik ka liidu avatud, läbipaistev ja korrapärane dialoog kirikute ja usukogukondadega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus;

| 21. | soovitab ELi institutsioonidel teha ühiselt kättesaadavaks teabe kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse ja tegevusvaldkondade kohta Euroopas, näiteks avaliku ja kasutajasõbraliku andmebaasi kaudu; |
| --- | --- |

21.

soovitab ELi institutsioonidel teha ühiselt kättesaadavaks teabe kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse ja tegevusvaldkondade kohta Euroopas, näiteks avaliku ja kasutajasõbraliku andmebaasi kaudu;

| 22. | kutsub komisjoni üles esitama uut ettepanekut Euroopa ühenduste kohta, et võimaldada Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidel tugineda ühisele õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles esitama uut ettepanekut Euroopa ühenduste kohta, et võimaldada Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonidel tugineda ühisele õiguslikule alusele;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055.

(2)  Vt komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist „Konsulteerimis- ja dialoogikultuuri edendamine: üldpõhimõtted ja miinimumnõuded komisjoni konsulteerimiseks huvitatud osapooltega” (KOM(2002)0704).

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/26

---

Direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmine, rakendamine ja jõustamine

P6_TA(2009)0008

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (2008/2114(INI))

(2010/C 46 E/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle sätteid, millega luuakse siseturg ning tagatakse ettevõtjatele teenuste osutamise vabadus teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle sätteid, millega luuakse siseturg ning tagatakse ettevõtjatele teenuste osutamise vabadus teistes liikmesriikides;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1) (ebaausate kaubandustavade direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (1) (ebaausate kaubandustavade direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (2) (eksitava ja võrdleva reklaami direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (2) (eksitava ja võrdleva reklaami direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta direktiivi 97/55/EÜ, millega muudetakse direktiivi 84/450/EMÜ eksitava reklaami kohta, arvates selle hulka võrdleva reklaami (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta direktiivi 97/55/EÜ, millega muudetakse direktiivi 84/450/EMÜ eksitava reklaami kohta, arvates selle hulka võrdleva reklaami (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitava reklaamiga seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamist (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ, mis käsitleb eksitava reklaamiga seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamist (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/27/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (6) ning komisjoni 18. novembri 2008. aasta aruannet selle direktiivi kohaldamise kohta (KOM(2008)0756); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/27/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (6) ning komisjoni 18. novembri 2008. aasta aruannet selle direktiivi kohaldamise kohta (KOM(2008)0756);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. novembri 2008. aasta rohelist raamatut „Kollektiivse hüvitamise mehhanismid tarbija jaoks” (KOM(2008)0794); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. novembri 2008. aasta rohelist raamatut „Kollektiivse hüvitamise mehhanismid tarbija jaoks” (KOM(2008)0794);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2007. aasta teatist tarbijapoliitika strateegia kohta 2007–2013 (KOM(2007)0099); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2007. aasta teatist tarbijapoliitika strateegia kohta 2007–2013 (KOM(2007)0099);

| — | võttes arvesse 24 liikmesriigilt ning 19 kolmandalt riigilt petitsioonikomisjonile laekunud rohkem kui 400 petitsiooni ärikatalooge kirjastavate äriühingute eksitava reklaami kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24 liikmesriigilt ning 19 kolmandalt riigilt petitsioonikomisjonile laekunud rohkem kui 400 petitsiooni ärikatalooge kirjastavate äriühingute eksitava reklaami kohta;

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta (7);

| — | võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0514/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0514/2008),

| A. | arvestades, et komisjoni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 eesmärk on parem järelevalve tarbijaturgude ja riiklike tarbijapoliitikate üle ning eelkõige ebaausate kaubandustavade direktiivi õigeaegse ja ühetaolise ülevõtmise saavutamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 eesmärk on parem järelevalve tarbijaturgude ja riiklike tarbijapoliitikate üle ning eelkõige ebaausate kaubandustavade direktiivi õigeaegse ja ühetaolise ülevõtmise saavutamine;

| B. | arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiiv sisaldab uut lähenemisviisi ELi tarbijaõiguse valdkonnas, sätestades maksimaalse ühtlustamise, et kaitsta tarbijaid ebaausate kaubandustavade eest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiiv sisaldab uut lähenemisviisi ELi tarbijaõiguse valdkonnas, sätestades maksimaalse ühtlustamise, et kaitsta tarbijaid ebaausate kaubandustavade eest;

| C. | arvestades, et eksitava ja võrdleva reklaami direktiiviga kodifitseeritakse direktiiv 84/450/EMÜ, eelkõige sellesse direktiiviga 97/55/EÜ sisseviidud muudatused, ning kitsendatakse selle rakendusala ettevõtjate vahelistele tehingutele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eksitava ja võrdleva reklaami direktiiviga kodifitseeritakse direktiiv 84/450/EMÜ, eelkõige sellesse direktiiviga 97/55/EÜ sisseviidud muudatused, ning kitsendatakse selle rakendusala ettevõtjate vahelistele tehingutele;

| D. | arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamisala on piiratud ettevõtjate ja tarbijate vaheliste tehingutega ja see ei hõlma kõiki kaubandustavasid, vaid ainult neid, mida võib pidada ebaausaks; arvestades, et selles piirdutakse kaubandustavadega, mis võivad kahjustada tarbijate majandushuve, ning selle raames ei nõuta ettevõtjaid teiste ettevõtjate ebaausate kaubandustavade eest kaitsvate siseriiklike õigusaktide kohandamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamisala on piiratud ettevõtjate ja tarbijate vaheliste tehingutega ja see ei hõlma kõiki kaubandustavasid, vaid ainult neid, mida võib pidada ebaausaks; arvestades, et selles piirdutakse kaubandustavadega, mis võivad kahjustada tarbijate majandushuve, ning selle raames ei nõuta ettevõtjaid teiste ettevõtjate ebaausate kaubandustavade eest kaitsvate siseriiklike õigusaktide kohandamist;

| E. | arvestades, et kolm liikmesriiki, nimelt Saksamaa, Hispaania ja Luksemburg, ei ole teatanud komisjonile ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmiseks vastuvõetud meetmetest; arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohtusse (Euroopa Kohus) on esitatud kolm taotlust eelotsuse tegemiseks liikmesriigi meetmete kokkusobivuse kohta ebaausate kaubandustavade direktiiviga; arvestades, et komisjoni arvates võib täheldada puudulikku ülevõtmist mõnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kolm liikmesriiki, nimelt Saksamaa, Hispaania ja Luksemburg, ei ole teatanud komisjonile ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmiseks vastuvõetud meetmetest; arvestades, et Euroopa Ühenduste Kohtusse (Euroopa Kohus) on esitatud kolm taotlust eelotsuse tegemiseks liikmesriigi meetmete kokkusobivuse kohta ebaausate kaubandustavade direktiiviga; arvestades, et komisjoni arvates võib täheldada puudulikku ülevõtmist mõnes liikmesriigis;

| F. | arvestades, et ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivides jäetakse liikmesriikidele märkimisväärne diskretsioon heastamisvahendite ja karistuste määramisel nende direktiivide sätete rikkumise eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivides jäetakse liikmesriikidele märkimisväärne diskretsioon heastamisvahendite ja karistuste määramisel nende direktiivide sätete rikkumise eest;

| G. | arvestades, et eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi rikkumise eest puuduvad tõhusad õiguslikud heastamisvahendid ning et samuti puuduvad direktiivi täitmise tagamise vahendid, mida muu hulgas näitab ka ärikatalooge kirjastavate äriühingute eksitav tegevus, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi rikkumise eest puuduvad tõhusad õiguslikud heastamisvahendid ning et samuti puuduvad direktiivi täitmise tagamise vahendid, mida muu hulgas näitab ka ärikatalooge kirjastavate äriühingute eksitav tegevus,

Sissejuhatus

| 1. | rõhutab ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivide tähtsust tarbijate ja ettevõtjate enesekindluse tõstmisel piiriülestes tehingutes ja suurema õiguskindluse tagamisel ettevõtjatele seoses erinevate kaubandustavade ja reklaami lubatavusega siseturul; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivide tähtsust tarbijate ja ettevõtjate enesekindluse tõstmisel piiriülestes tehingutes ja suurema õiguskindluse tagamisel ettevõtjatele seoses erinevate kaubandustavade ja reklaami lubatavusega siseturul;

| 2. | rõhutab ebaausate kaubandustavade direktiivi kui õigusloomealast teetähist ELi tarbijaõiguses ning et selle ülevõtmine, rakendamine ja täitmine on edasise arengu jaoks ELi tarbijaõiguses, siseturu potentsiaali täielikuks väljakujundamiseks ning piiriülese kaubanduse ja e-kaubanduse arenguks otsustava tähtsusega allikas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab ebaausate kaubandustavade direktiivi kui õigusloomealast teetähist ELi tarbijaõiguses ning et selle ülevõtmine, rakendamine ja täitmine on edasise arengu jaoks ELi tarbijaõiguses, siseturu potentsiaali täielikuks väljakujundamiseks ning piiriülese kaubanduse ja e-kaubanduse arenguks otsustava tähtsusega allikas;

| 3. | on kindlalt veendunud, et ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja täitmine on otsustava tähtsusega nende direktiivide eesmärkide saavutamisel, arvestades eelkõige erinevusi liikmesriikide täitmise tagamise süsteemides ja rakendamismeetodites, mõnede direktiivides sisalduvate õigusmõistete keerukust, paljusid ulatuslikke siseriiklikke eeskirju, millega reguleeritakse ebaausaid kaubandustavasid ja reklaami, ning nende direktiivide laia kohaldamisala; |
| --- | --- |

3.

on kindlalt veendunud, et ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi nõuetekohane ülevõtmine, rakendamine ja täitmine on otsustava tähtsusega nende direktiivide eesmärkide saavutamisel, arvestades eelkõige erinevusi liikmesriikide täitmise tagamise süsteemides ja rakendamismeetodites, mõnede direktiivides sisalduvate õigusmõistete keerukust, paljusid ulatuslikke siseriiklikke eeskirju, millega reguleeritakse ebaausaid kaubandustavasid ja reklaami, ning nende direktiivide laia kohaldamisala;

| 4. | palub komisjonil ebaausate kaubandustavade direktiivi põhjendusele 8 viidates uurida väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kaitsmise vajadust agressiivsete kaubandustavade eest ja algatada vajadusel asjakohaste järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ebaausate kaubandustavade direktiivi põhjendusele 8 viidates uurida väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kaitsmise vajadust agressiivsete kaubandustavade eest ja algatada vajadusel asjakohaste järelmeetmete võtmine;

Kodifitseerimine ja ülevõtmine

| 5. | tervitab komisjoni pingutusi aidata liikmesriike ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivide ülevõtmisel; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni pingutusi aidata liikmesriike ebaausate kaubandustavade ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivide ülevõtmisel;

| 6. | märgib, et direktiivi 84/450/EMÜ (mida muudeti direktiiviga 97/55/EÜ) artikli 3a lõige 2, milles viidati „sooduspakkumisele viitavale võrdlusele”, on välja jäetud ega sisaldu enam ei ebaausate kaubandustavade direktiivis ega eksitava ja võrdleva reklaami direktiivis; tunneb kahetsust, et selle väljajätmise tagajärjel on tekkinud segadus seoses ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega, mis eelkõige väljendub liikmesriikide erinevas lähenemisviisis direktiiviga 97/55/EÜ muudetud direktiivi 84/450/EMÜ artikli 3a lõike 2 juba kehtivate sätete siseriiklikus õiguses säilitamisse pärast ebaausate kaubandustavade direktiivi vastuvõtmist; kutsub liikmesriike komisjoni abil seda uurima ja vajaduse korral järelmeetmeid võtma; |
| --- | --- |

6.

märgib, et direktiivi 84/450/EMÜ (mida muudeti direktiiviga 97/55/EÜ) artikli 3a lõige 2, milles viidati „sooduspakkumisele viitavale võrdlusele”, on välja jäetud ega sisaldu enam ei ebaausate kaubandustavade direktiivis ega eksitava ja võrdleva reklaami direktiivis; tunneb kahetsust, et selle väljajätmise tagajärjel on tekkinud segadus seoses ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega, mis eelkõige väljendub liikmesriikide erinevas lähenemisviisis direktiiviga 97/55/EÜ muudetud direktiivi 84/450/EMÜ artikli 3a lõike 2 juba kehtivate sätete siseriiklikus õiguses säilitamisse pärast ebaausate kaubandustavade direktiivi vastuvõtmist; kutsub liikmesriike komisjoni abil seda uurima ja vajaduse korral järelmeetmeid võtma;

| 7. | on seisukohal, et komisjon peaks kas esitama eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi muudatusettepaneku, et sellesse lisataks mis tahes asjaoludel eksitavaks peetavate tavade „must nimekiri”, või laiendama ebaausate kaubandustavade direktiivi, et see hõlmaks ka ettevõtjate vahelisi lepinguid, võttes eriti arvesse selle direktiivi I lisa punkti 21; nõuab, et komisjon esitaks 2009. aasta detsembriks aruande võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et komisjon peaks kas esitama eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi muudatusettepaneku, et sellesse lisataks mis tahes asjaoludel eksitavaks peetavate tavade „must nimekiri”, või laiendama ebaausate kaubandustavade direktiivi, et see hõlmaks ka ettevõtjate vahelisi lepinguid, võttes eriti arvesse selle direktiivi I lisa punkti 21; nõuab, et komisjon esitaks 2009. aasta detsembriks aruande võetud meetmete kohta;

| 8. | märgib, et mitmed liikmesriigid on ebaausate kaubandustavade ülevõtmisel oma õigussüsteemi ja direktiivi rakendamisel jaganud direktiivi I lisas sisalduva „musta nimekirja” osadeks; on seisukohal, et musta nimekirja jagamine riigi eri õigusaktide vahel tekitab ettevõtjatele segadust ja võib tekitada moonutusi ebaausate kaubandustavade direktiivi rakendamises; palub komisjonil liikmesriikidega nende siseriiklike õigusaktide kohandamisel koostööd teha, et „mustad nimekirjad” oleksid tarbijatele võimalikult hästi nähtavad ja kasutoovad; |
| --- | --- |

8.

märgib, et mitmed liikmesriigid on ebaausate kaubandustavade ülevõtmisel oma õigussüsteemi ja direktiivi rakendamisel jaganud direktiivi I lisas sisalduva „musta nimekirja” osadeks; on seisukohal, et musta nimekirja jagamine riigi eri õigusaktide vahel tekitab ettevõtjatele segadust ja võib tekitada moonutusi ebaausate kaubandustavade direktiivi rakendamises; palub komisjonil liikmesriikidega nende siseriiklike õigusaktide kohandamisel koostööd teha, et „mustad nimekirjad” oleksid tarbijatele võimalikult hästi nähtavad ja kasutoovad;

| 9. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid oma õigussüsteemi üle, et vältida ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi ülevõtmisel vastuvõetud eeskirjade ja juba olemasolevate siseriiklike sätete võimalikku osalist kattumist, ning tagaksid seeläbi tarbijatele ja ettevõtjatele üleminekuprotsessi suhtes suurema selguse; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid vaataksid oma õigussüsteemi üle, et vältida ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi ülevõtmisel vastuvõetud eeskirjade ja juba olemasolevate siseriiklike sätete võimalikku osalist kattumist, ning tagaksid seeläbi tarbijatele ja ettevõtjatele üleminekuprotsessi suhtes suurema selguse;

| 10. | kutsub liikmesriike üles, et nad keskendaksid oma pingutused ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi nõuetekohasele ülevõtmisele, rakendamisele ja täitmisele ning tagaksid, et järgitaks kõiki asjakohaseid liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles, et nad keskendaksid oma pingutused ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi nõuetekohasele ülevõtmisele, rakendamisele ja täitmisele ning tagaksid, et järgitaks kõiki asjakohaseid liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu otsuseid;

| 11. | on arvamusel, et ebakorrektne või hiline direktiivide ülevõtmine liikmesriikide poolt kujutab endast piiriülestes tehingutes tarbijate ja ettevõtjate jaoks takistavat tegurit; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et ebakorrektne või hiline direktiivide ülevõtmine liikmesriikide poolt kujutab endast piiriülestes tehingutes tarbijate ja ettevõtjate jaoks takistavat tegurit;

Rakendamine ja jõustamine

| 12. | märgib, et mõned liikmesriigid on sätestanud, et ainult teatavad reguleerivad asutused võivad jõustada ebaausate kaubandustavade direktiivi rakendamisel vastuvõetud siseriiklikke eeskirju, ega ole sätestanud otsest õigust õiguskaitsele tarbijatele, kellel ei ole seetõttu õigust esitada hagi ebaausate kaubandustavade tõttu tekitatud kahju eest hüvituse saamiseks; kutsub neid liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud, kaaluma vajadust tagada tarbijatele otsene õigus õiguskaitsele, et kindlustada nende piisav kaitse ebaausate kaubandustavade eest; |
| --- | --- |

12.

märgib, et mõned liikmesriigid on sätestanud, et ainult teatavad reguleerivad asutused võivad jõustada ebaausate kaubandustavade direktiivi rakendamisel vastuvõetud siseriiklikke eeskirju, ega ole sätestanud otsest õigust õiguskaitsele tarbijatele, kellel ei ole seetõttu õigust esitada hagi ebaausate kaubandustavade tõttu tekitatud kahju eest hüvituse saamiseks; kutsub neid liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud, kaaluma vajadust tagada tarbijatele otsene õigus õiguskaitsele, et kindlustada nende piisav kaitse ebaausate kaubandustavade eest;

| 13. | tervitab komisjoni poolt läbiviidud ELi lennuettevõtjate lauskontrolli (EU Airlines Sweep) ja ELi mobiilihelinate pakkujate lauskontrolli (EU Ringtones Sweep) tulemusi kui esimest sammu siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamise ja täitmise parema järelevalve suunas; rõhutab samasuguste korrapäraste laiaulatuslike kontrollimiste läbiviimise vajadust; kutsub komisjoni üles koostöös tarbijakaitse koostöövõrgustikuga koguma sarnaseid andmeid siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta ka teistes siseturu tähtsaimates valdkondades; |
| --- | --- |

13.

tervitab komisjoni poolt läbiviidud ELi lennuettevõtjate lauskontrolli (EU Airlines Sweep) ja ELi mobiilihelinate pakkujate lauskontrolli (EU Ringtones Sweep) tulemusi kui esimest sammu siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamise ja täitmise parema järelevalve suunas; rõhutab samasuguste korrapäraste laiaulatuslike kontrollimiste läbiviimise vajadust; kutsub komisjoni üles koostöös tarbijakaitse koostöövõrgustikuga koguma sarnaseid andmeid siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamise kohta ka teistes siseturu tähtsaimates valdkondades;

| 14. | innustab komisjoni välja töötama tõhusamaid rakendamise järelevalve vahendeid, näiteks lauskontrolle, et parandada tarbijakaitseõiguse täitmist; palub komisjonil kaaluda lauskontrollide kaasamise otstarbekust tarbijaturu tulemustabelite järelevalve mehhanismidesse; |
| --- | --- |

14.

innustab komisjoni välja töötama tõhusamaid rakendamise järelevalve vahendeid, näiteks lauskontrolle, et parandada tarbijakaitseõiguse täitmist; palub komisjonil kaaluda lauskontrollide kaasamise otstarbekust tarbijaturu tulemustabelite järelevalve mehhanismidesse;

| 15. | palub kõikidel liikmesriikidel komisjoni algatatud lauskontrollide läbiviimisel ja asjakohaste järelmeetmete võtmisel komisjoniga laiaulatuslikku koostööd teha; |
| --- | --- |

15.

palub kõikidel liikmesriikidel komisjoni algatatud lauskontrollide läbiviimisel ja asjakohaste järelmeetmete võtmisel komisjoniga laiaulatuslikku koostööd teha;

| 16. | rõhutab õigustatud, ajakohaste ja täpsete andmete ja teabe olulisust tarbijakaubaturgude piisavaks järelevalveks; märgib, et nende andmete edastamisel täidavad keskset rolli ettevõtjate organisatsioonid ja tarbijaorganisatsioonid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab õigustatud, ajakohaste ja täpsete andmete ja teabe olulisust tarbijakaubaturgude piisavaks järelevalveks; märgib, et nende andmete edastamisel täidavad keskset rolli ettevõtjate organisatsioonid ja tarbijaorganisatsioonid;

| 17. | rõhutab siseturu toimimiseks vajaliku piiriülese õigusaktide täitmise tähtsust; kutsub komisjoni üles edasi arendama tarbijakaitse koostöövõrgustiku kasutust, et parandada piiriülest õigusaktide täitmist; rõhutab Euroopa tarbijakaitsekeskuste võrgustiku tuntuse suurendamise vajadust; |
| --- | --- |

17.

rõhutab siseturu toimimiseks vajaliku piiriülese õigusaktide täitmise tähtsust; kutsub komisjoni üles edasi arendama tarbijakaitse koostöövõrgustiku kasutust, et parandada piiriülest õigusaktide täitmist; rõhutab Euroopa tarbijakaitsekeskuste võrgustiku tuntuse suurendamise vajadust;

| 18. | kutsub liikmesriike üles eraldama piiriülesele täitmisele piisavalt personali ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles eraldama piiriülesele täitmisele piisavalt personali ja rahalisi vahendeid;

| 19. | kutsub liikmesriike ja siseriiklikke õigusasutusi tugevdama piiriülest koostööd eksitavate andmebaasiteenuste osas; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike ja siseriiklikke õigusasutusi tugevdama piiriülest koostööd eksitavate andmebaasiteenuste osas;

| 20. | tervitab komisjoni algatust luua avalikkusele juurdepääsetav andmebaas ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmisel vastuvõetud riiklike meetmete, nendest tulenevate kohtuotsuste ja muu asjakohase materjali kohta; palub komisjonil lisada sellesse andmepanka teaduslikud järelevalvearuanded, milles sõnastatakse andmepangas dokumenteeritud juhtumite põhjal konkreetsed soovitused edasiseks tegutsemiseks, et parandada õigusaktide rakendamist; lisaks kutsub komisjoni üles seda andmebaasi kasutama, et luua ühtse juurdepääsukohana üks veebisait, kust nii ettevõtjad kui ka tarbijad saaksid teavet liikmesriikides kehtivate õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni algatust luua avalikkusele juurdepääsetav andmebaas ebaausate kaubandustavade direktiivi ülevõtmisel vastuvõetud riiklike meetmete, nendest tulenevate kohtuotsuste ja muu asjakohase materjali kohta; palub komisjonil lisada sellesse andmepanka teaduslikud järelevalvearuanded, milles sõnastatakse andmepangas dokumenteeritud juhtumite põhjal konkreetsed soovitused edasiseks tegutsemiseks, et parandada õigusaktide rakendamist; lisaks kutsub komisjoni üles seda andmebaasi kasutama, et luua ühtse juurdepääsukohana üks veebisait, kust nii ettevõtjad kui ka tarbijad saaksid teavet liikmesriikides kehtivate õigusaktide kohta;

| 21. | palub komisjonil ja liikmesriikidel korraldada teavituskampaaniaid, et suurendada tarbijate teadlikkust nende õigustest, mis kaitsevad neid paremini ebaausate kaubandustavade ja eksitava võrdleva reklaami eest; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil ja liikmesriikidel korraldada teavituskampaaniaid, et suurendada tarbijate teadlikkust nende õigustest, mis kaitsevad neid paremini ebaausate kaubandustavade ja eksitava võrdleva reklaami eest;

| 22. | märgib, et ülevõtmise, rakendamise ja täitmise järelevalve on vahenditemahukas tegevus; on seetõttu arvamusel, et komisjonile tuleks rakendamise tulemuslikumaks jälgimiseks tagada asjakohane personal; |
| --- | --- |

22.

märgib, et ülevõtmise, rakendamise ja täitmise järelevalve on vahenditemahukas tegevus; on seetõttu arvamusel, et komisjonile tuleks rakendamise tulemuslikumaks jälgimiseks tagada asjakohane personal;

| 23. | kutsub liikmesriike üles, et nad võimaldaksid ettevõtetele riiklikul tasandil piisavat nõustamist; rõhutab, et parim tava on toodud juhendis „Tarbijakaitse ebaausaid kaubandustavasid käsitlevate õigusaktide kaudu: põhijuhend ettevõtetele”, mille on välja andnud Ühendkuningriigi äritegevuse, ettevõtluse ja õigusloome reformi ministeerium koostöös Ühendkuningriigi konkurentsiametiga; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles, et nad võimaldaksid ettevõtetele riiklikul tasandil piisavat nõustamist; rõhutab, et parim tava on toodud juhendis „Tarbijakaitse ebaausaid kaubandustavasid käsitlevate õigusaktide kaudu: põhijuhend ettevõtetele”, mille on välja andnud Ühendkuningriigi äritegevuse, ettevõtluse ja õigusloome reformi ministeerium koostöös Ühendkuningriigi konkurentsiametiga;

| 24. | nõuab, et komisjon esitaks õigeaegselt 12. juuniks 2011. aastaks ebaausate kaubandustavade direktiivi artikli 18 alusel põhjaliku rakendamisaruande, mis hõlmab ka eksitava ja võrdleva reklaami direktiivist saadud kogemusi; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon esitaks õigeaegselt 12. juuniks 2011. aastaks ebaausate kaubandustavade direktiivi artikli 18 alusel põhjaliku rakendamisaruande, mis hõlmab ka eksitava ja võrdleva reklaami direktiivist saadud kogemusi;

*

- *

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(2)  EÜT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(3)  EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18.

(4)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17.

(5)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

(6)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 51.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0608.

(8)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/31

---

Ühine kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele

P6_TA(2009)0009

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi kohta kalavarude majandamisel (2008/2178(INI))

(2010/C 46 E/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise kalanduspoliitika roll ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisel merenduse juhtimises” (KOM(2008)0187); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise kalanduspoliitika roll ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi rakendamisel merenduse juhtimises” (KOM(2008)0187);

| — | võttes arvesse 29. ja 30. septembri 2008. aasta põllumajanduse ja kalanduse nõukogu järeldusi eespool mainitud komisjoni teatise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. septembri 2008. aasta põllumajanduse ja kalanduse nõukogu järeldusi eespool mainitud komisjoni teatise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0485/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0485/2008),

| A. | arvestades, et igas geograafilises piirkonnas on kõik elusorganismid (inimesed, taimed, loomad ja mikroorganismid), nende elukeskkond (nagu pinnas, vesi, õhk) ja neid toetav looduslik ringlus omavahel seotud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igas geograafilises piirkonnas on kõik elusorganismid (inimesed, taimed, loomad ja mikroorganismid), nende elukeskkond (nagu pinnas, vesi, õhk) ja neid toetav looduslik ringlus omavahel seotud;

| B. | arvestades, et ökosüsteemisisestel arengutel, vastastoimetel ja muutustel on otsene ja sageli soovimatu või ettenägematu mõju teistele elementidele nii süsteemi sees kui ka väljaspool seda, ning arvestades, et samamoodi võivad süsteemist väljaspool aset leidvad sündmused süsteemi vahetult mõjutada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ökosüsteemisisestel arengutel, vastastoimetel ja muutustel on otsene ja sageli soovimatu või ettenägematu mõju teistele elementidele nii süsteemi sees kui ka väljaspool seda, ning arvestades, et samamoodi võivad süsteemist väljaspool aset leidvad sündmused süsteemi vahetult mõjutada;

| C. | arvestades, et ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalandusele annab praegu parima aluse ülemaailmseks juhtimise ja otsuste tegemise süsteemiks, mis võtab arvesse kõiki asjassepuutuvaid elemente ja sidusrühmi, nende nõudmisi ja vajadusi, samuti tulevast mõju süsteemile ja selle vastastoimeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalandusele annab praegu parima aluse ülemaailmseks juhtimise ja otsuste tegemise süsteemiks, mis võtab arvesse kõiki asjassepuutuvaid elemente ja sidusrühmi, nende nõudmisi ja vajadusi, samuti tulevast mõju süsteemile ja selle vastastoimeid;

| D. | arvestades, et kalastamine iga liikmesriigi majandusvööndi vetes on oluline selle riigi suveräänsuse ja sõltumatuse jaoks, seda eriti toidu mõttes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kalastamine iga liikmesriigi majandusvööndi vetes on oluline selle riigi suveräänsuse ja sõltumatuse jaoks, seda eriti toidu mõttes;

| E. | arvestades, et meie teadmised ookeanidest ja neid mõjutavatest teguritest on ikka veel napid, kuid siiski piisavad teadmaks, et paljud kalavarud – nii kaubanduslikud kui ka mittekaubanduslikud – on Euroopa Liidus ja ka mujal ammendunud, ning ehkki selle põhjuseks on paljud tegurid, on peamine põhjus ülepüük; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meie teadmised ookeanidest ja neid mõjutavatest teguritest on ikka veel napid, kuid siiski piisavad teadmaks, et paljud kalavarud – nii kaubanduslikud kui ka mittekaubanduslikud – on Euroopa Liidus ja ka mujal ammendunud, ning ehkki selle põhjuseks on paljud tegurid, on peamine põhjus ülepüük;

| F. | arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkuse teaduslikud uuringud eeldavad igasuguste eelarvamustel põhinevate oletuste kõrvaleheitmist ja seega on ettepanek kalavarude hindamiseks ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi alusel ainult siis tõesti ökosüsteemi keskne, kui selle aluseks on kontrollitud teaduslikud andmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkuse teaduslikud uuringud eeldavad igasuguste eelarvamustel põhinevate oletuste kõrvaleheitmist ja seega on ettepanek kalavarude hindamiseks ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi alusel ainult siis tõesti ökosüsteemi keskne, kui selle aluseks on kontrollitud teaduslikud andmed;

| G. | arvestades, et selline ökosüsteemil põhinev lähenemisviis peab olema teavitamisel ning otsuste langetamisel dünaamiline ja paindlik, kuna uued teaduslikult põhjendatud teadmised ja uued vastastikused seosed toovad kaasa vajaduse seda lähenemisviisi pidevalt kohandada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selline ökosüsteemil põhinev lähenemisviis peab olema teavitamisel ning otsuste langetamisel dünaamiline ja paindlik, kuna uued teaduslikult põhjendatud teadmised ja uued vastastikused seosed toovad kaasa vajaduse seda lähenemisviisi pidevalt kohandada;

| H. | arvestades, et nagu märgitakse komisjoni hiljutises teatises „Liikmesriikide aruanded ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiste rikkumiste kohta 2006. aastal” (KOM(2008)0670), esineb ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiseid ja muret tekitavaid rikkumisi endiselt palju, hoolimata püüetest vähendada ühenduse laevastiku võimsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nagu märgitakse komisjoni hiljutises teatises „Liikmesriikide aruanded ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiste rikkumiste kohta 2006. aastal” (KOM(2008)0670), esineb ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsiseid ja muret tekitavaid rikkumisi endiselt palju, hoolimata püüetest vähendada ühenduse laevastiku võimsust;

| I. | arvestades, et kalavarude hindamine on seotud varude jätkusuutlikkusega ja arvestades, et see on kalapüügi alustala ning selle jätkusuutlikkuse kaitsmine on liikmesriikide ülesanne; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kalavarude hindamine on seotud varude jätkusuutlikkusega ja arvestades, et see on kalapüügi alustala ning selle jätkusuutlikkuse kaitsmine on liikmesriikide ülesanne;

| J. | arvestades, et kalanduspoliitika peamine ülesanne, mida aktsepteerisid kõik 2002. aastal Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumisel osalenud riigid, on saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kalanduspoliitika peamine ülesanne, mida aktsepteerisid kõik 2002. aastal Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumisel osalenud riigid, on saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus;

| K. | arvestades, et sissetulekute järsu vähenemise kalatööstuses on põhjustanud paljude kaubanduslikult väärtuslike kalavarude ammendumine (mistõttu on tulnud kalapüüki piirata) ja esimese müügi hindade seisak või langemine, millele lisandus tootmiskulude (diisel ja bensiin) astmeline kasv; olukord on veelgi halvem nendes riikides, kus kõnealused kulud on suuremad, seda eriti kalatööstuse toetusmeetmete puudumise või ebapiisavuse tõttu võrreldes teiste riikide meetmetega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sissetulekute järsu vähenemise kalatööstuses on põhjustanud paljude kaubanduslikult väärtuslike kalavarude ammendumine (mistõttu on tulnud kalapüüki piirata) ja esimese müügi hindade seisak või langemine, millele lisandus tootmiskulude (diisel ja bensiin) astmeline kasv; olukord on veelgi halvem nendes riikides, kus kõnealused kulud on suuremad, seda eriti kalatööstuse toetusmeetmete puudumise või ebapiisavuse tõttu võrreldes teiste riikide meetmetega;

| L. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku algatada arutelu ühise kalanduspoliitika võimaliku reformi teemal, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku algatada arutelu ühise kalanduspoliitika võimaliku reformi teemal,

| 1. | tervitab komisjoni eespool mainitud teatist ja rõhutab, et komisjoni algatus aitab kaasa kalavarude kasutamise tagamisele viisil, mis loob sotsiaalses, keskkonnaalases ja majanduslikus mõttes jätkusuutlikud tingimused; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni eespool mainitud teatist ja rõhutab, et komisjoni algatus aitab kaasa kalavarude kasutamise tagamisele viisil, mis loob sotsiaalses, keskkonnaalases ja majanduslikus mõttes jätkusuutlikud tingimused;

| 2. | rõhutab, et ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisel peab viima dünaamilise ja paindliku juhtimise, vastastikuse õppimise ja teadusuuringute süsteemini, et kaasata teisigi muutujaid, mille tingivad ettenägematud tegurid või muud teadusvaldkonnad; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisel peab viima dünaamilise ja paindliku juhtimise, vastastikuse õppimise ja teadusuuringute süsteemini, et kaasata teisigi muutujaid, mille tingivad ettenägematud tegurid või muud teadusvaldkonnad;

| 3. | kutsub komisjoni siinkohal üles kaasama oma ettepanekusse meetodeid ja vahendeid, mis võimaldaksid vastastikuse teabe- ja andmevahetuse ning pideva õppimisprotsessi kõigi sidusrühmade vahel, et neil oleks võimalik ökosüsteemipõhist lähenemisviisi edasi arendada nii, et sellest oleks kõigile kasu; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni siinkohal üles kaasama oma ettepanekusse meetodeid ja vahendeid, mis võimaldaksid vastastikuse teabe- ja andmevahetuse ning pideva õppimisprotsessi kõigi sidusrühmade vahel, et neil oleks võimalik ökosüsteemipõhist lähenemisviisi edasi arendada nii, et sellest oleks kõigile kasu;

| 4. | juhib tähelepanu, et kalapüük on üks põhitegevusi tagamaks inimestele toit ja hoolitsemaks nende ellujäämise eest ja peab seda igasuguse kalanduspoliitika esmaseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu, et kalapüük on üks põhitegevusi tagamaks inimestele toit ja hoolitsemaks nende ellujäämise eest ja peab seda igasuguse kalanduspoliitika esmaseks eesmärgiks;

| 5. | juhib tähelepanu, et mõnedes ELi rannikuäärsetes kogukondades on kalandussektor majanduslikust, sotsiaalsest ja kultuurilisest seisukohast keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu, et mõnedes ELi rannikuäärsetes kogukondades on kalandussektor majanduslikust, sotsiaalsest ja kultuurilisest seisukohast keskse tähtsusega;

| 6. | kordab, et ühine kalanduspoliitika peab edendama kalatööstuse moderniseerimist ja jätkusuutlikku arengut, kaitstes tööstusharu sotsiaalmajanduslikku elujõulisust ning kalavarude jätkusuutlikkust ja tagades elanikkonna varustamise kalaga, sõltumatuse toiduainetega varustamisel ja toiduainetega kindlustatuse, töökohtade säilimise ning kalurite paremad elutingimused; |
| --- | --- |

6.

kordab, et ühine kalanduspoliitika peab edendama kalatööstuse moderniseerimist ja jätkusuutlikku arengut, kaitstes tööstusharu sotsiaalmajanduslikku elujõulisust ning kalavarude jätkusuutlikkust ja tagades elanikkonna varustamise kalaga, sõltumatuse toiduainetega varustamisel ja toiduainetega kindlustatuse, töökohtade säilimise ning kalurite paremad elutingimused;

| 7. | usub, et igasugune kalanduspoliitika peab arvestama mitme mõõtmega (sotsiaalne, keskkonnaalane ja majanduslik mõõde), mis nõuavad terviklikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi, mis ei sobi nägemusega, mis paneb need dimensioonid vastavalt prioriteetide definitsioonile a priori olulisuse järjekorda; |
| --- | --- |

7.

usub, et igasugune kalanduspoliitika peab arvestama mitme mõõtmega (sotsiaalne, keskkonnaalane ja majanduslik mõõde), mis nõuavad terviklikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi, mis ei sobi nägemusega, mis paneb need dimensioonid vastavalt prioriteetide definitsioonile a priori olulisuse järjekorda;

| 8. | rõhutab, et ühist kalanduspoliitikat ei tohi selle eesmärke silmas pidades allutada ühenduse teistele kavandatud poliitikatele; on vastupidi seisukohal, et need hilisemad poliitikad peavad kaitsma ja täiendama kalanduspoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ühist kalanduspoliitikat ei tohi selle eesmärke silmas pidades allutada ühenduse teistele kavandatud poliitikatele; on vastupidi seisukohal, et need hilisemad poliitikad peavad kaitsma ja täiendama kalanduspoliitika eesmärke;

| 9. | juhib tähelepanu, et ühe kindla rannikuala jätkusuutlik areng teeb vajalikuks suurendada rannikuala keskkonna, looduse ja inimeste kui selle osade üheskoos toimimist ning parandada kalanduses hõivatud elanikkonna elukvaliteeti; kinnitab veel kord, et kalanduspoliitika peab lähtuma kalanduses hõivatud elanikkonna ja ökosüsteemi (mille lahutamatu osa on elanikkond) jätkusuutlikkuse vastastikuse sõltuvuse põhimõttest; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et ühe kindla rannikuala jätkusuutlik areng teeb vajalikuks suurendada rannikuala keskkonna, looduse ja inimeste kui selle osade üheskoos toimimist ning parandada kalanduses hõivatud elanikkonna elukvaliteeti; kinnitab veel kord, et kalanduspoliitika peab lähtuma kalanduses hõivatud elanikkonna ja ökosüsteemi (mille lahutamatu osa on elanikkond) jätkusuutlikkuse vastastikuse sõltuvuse põhimõttest;

| 10. | rõhutab siinkohal, et on vajalik tunnistada väikesemahulise rannalähedase püügi ja traditsioonilise püügi eripära ja olulisust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab siinkohal, et on vajalik tunnistada väikesemahulise rannalähedase püügi ja traditsioonilise püügi eripära ja olulisust;

| 11. | rõhutab seega, et püüd rahuldada iga liikmesriigi toiduvajadus, tagada strateegilise kalatööstuse ja kalanduses hõivatud elanikkonna elujõulisus ning säilitada mere ökosüsteemide jätkusuutlikkus on omavahel ühitatavad eesmärgid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab seega, et püüd rahuldada iga liikmesriigi toiduvajadus, tagada strateegilise kalatööstuse ja kalanduses hõivatud elanikkonna elujõulisus ning säilitada mere ökosüsteemide jätkusuutlikkus on omavahel ühitatavad eesmärgid;

| 12. | on seisukohal, et ülemaailmsete kalavarude säilitamiseks vastuvõetaval määral tuleb samuti kehtestada ülempiir päevade arvule, mil kalurid võivad merel olla; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et ülemaailmsete kalavarude säilitamiseks vastuvõetaval määral tuleb samuti kehtestada ülempiir päevade arvule, mil kalurid võivad merel olla;

| 13. | juhib tähelepanu, et ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamine merenduse juhtimises nõuab multidistsiplinaarset ja sektoriülest tegevust, mis hõlmab kalandusega kaudselt seotud ja seda ennetavaid mere ökosüsteeme mõjutavaid eri meetmeid ja poliitikavaldkondi, ilma milleta ei ole võimalik käesoleva lähenemisviisi eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu, et ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamine merenduse juhtimises nõuab multidistsiplinaarset ja sektoriülest tegevust, mis hõlmab kalandusega kaudselt seotud ja seda ennetavaid mere ökosüsteeme mõjutavaid eri meetmeid ja poliitikavaldkondi, ilma milleta ei ole võimalik käesoleva lähenemisviisi eesmärke saavutada;

| 14. | kinnitab vajadust uurida ja võtta vastu meetmeid seoses terve rea teguritega, mis mõjutavad oluliselt mere ökosüsteemide jätkusuutlikkust ja kalavarude seisundit ning seega püügitegevust, nagu ranniku ja avamere reostus, tööstuse ja põllumajanduse heitveed, jõgede voolusuuna muutmine, avamere süvendamine, sadamategevus, meretransport ja -turism; |
| --- | --- |

14.

kinnitab vajadust uurida ja võtta vastu meetmeid seoses terve rea teguritega, mis mõjutavad oluliselt mere ökosüsteemide jätkusuutlikkust ja kalavarude seisundit ning seega püügitegevust, nagu ranniku ja avamere reostus, tööstuse ja põllumajanduse heitveed, jõgede voolusuuna muutmine, avamere süvendamine, sadamategevus, meretransport ja -turism;

| 15. | rõhutab, et eksisteerivad suured erinevused eri merealade ja nende kalavarude ning samuti mitmesuguste kasutatavate kalalaevade ja püügivahendite ning nende mõju vahel ökosüsteemile, mis nõuavad mitmekesiseid, spetsiifilisi ja olukorraga kohandatud meetmeid, nagu võrkude tehniline kohandamine, teatavate kalastuspiirkondade sulgemine ja püügikoormuse vähendamine; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et eksisteerivad suured erinevused eri merealade ja nende kalavarude ning samuti mitmesuguste kasutatavate kalalaevade ja püügivahendite ning nende mõju vahel ökosüsteemile, mis nõuavad mitmekesiseid, spetsiifilisi ja olukorraga kohandatud meetmeid, nagu võrkude tehniline kohandamine, teatavate kalastuspiirkondade sulgemine ja püügikoormuse vähendamine;

| 16. | rõhutab vajadust rakendada mehhanisme, et toetada või maksta kompensatsiooni kaluritele, keda mõjutavad mitmeaastaste taastamis- või majandamiskavade majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning ökosüsteemide kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust rakendada mehhanisme, et toetada või maksta kompensatsiooni kaluritele, keda mõjutavad mitmeaastaste taastamis- või majandamiskavade majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning ökosüsteemide kaitsemeetmed;

| 17. | juhib tähelepanu, et ülemaailmse interdistsiplinaarse ja sektoriülese lähenemisviisi paratamatult järkjärguline rakendamine merenduse juhtimises nõuab teaduslikult põhjendatud teadmiste pidevat täiustamist ja süvendamist, et tagada kontrollitud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu, et ülemaailmse interdistsiplinaarse ja sektoriülese lähenemisviisi paratamatult järkjärguline rakendamine merenduse juhtimises nõuab teaduslikult põhjendatud teadmiste pidevat täiustamist ja süvendamist, et tagada kontrollitud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete vastuvõtmine;

| 18. | juhib tähelepanu vajadusele, et komisjon kaasaks kalandussektori tõelisesse sektoritevahelisse merekeskkonna kaitsmise plaani, vastavalt merestrateegia raamdirektiivile (2), mis on Euroopa uue merenduspoliitika keskkonna-alane sammas; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu vajadusele, et komisjon kaasaks kalandussektori tõelisesse sektoritevahelisse merekeskkonna kaitsmise plaani, vastavalt merestrateegia raamdirektiivile (2), mis on Euroopa uue merenduspoliitika keskkonna-alane sammas;

| 19. | rõhutab, et kalanduse teaduslikud uuringud on kalanduse juhtimises väga oluline ja hädavajalik vahend nende tegurite tuvastamisel, mis mõjutavad kalavarude kujunemist ning mille abil korraldatakse kvantitatiivset hindamist ning töötatakse välja mudeleid, mis teeb võimalikuks kalavarude kujunemise prognoosimise, kuid aitab paremaks muuta ka püügivahendeid, laevu ning kalurite töö- ja ohutustingimusi koos kalurite teadmiste ja kogemustega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kalanduse teaduslikud uuringud on kalanduse juhtimises väga oluline ja hädavajalik vahend nende tegurite tuvastamisel, mis mõjutavad kalavarude kujunemist ning mille abil korraldatakse kvantitatiivset hindamist ning töötatakse välja mudeleid, mis teeb võimalikuks kalavarude kujunemise prognoosimise, kuid aitab paremaks muuta ka püügivahendeid, laevu ning kalurite töö- ja ohutustingimusi koos kalurite teadmiste ja kogemustega;

| 20. | teeb ettepaneku viia läbi teadusuuuringuid, et määrata kindlaks kalurite püütavate mereloomade ümberjaotumine, mille põhjuseks on vete füüsikaliste ja keemiliste parameetrite muutumine kliimamuutuste tõttu; on seisukohal, et nende teadusuuringute alusel tuleks läbi vaadata mitmed olemasolevad kalavarude taastamise plaanid, näiteks uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise plaanid Pürenee poolsaare ligidal; |
| --- | --- |

20.

teeb ettepaneku viia läbi teadusuuuringuid, et määrata kindlaks kalurite püütavate mereloomade ümberjaotumine, mille põhjuseks on vete füüsikaliste ja keemiliste parameetrite muutumine kliimamuutuste tõttu; on seisukohal, et nende teadusuuringute alusel tuleks läbi vaadata mitmed olemasolevad kalavarude taastamise plaanid, näiteks uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamise plaanid Pürenee poolsaare ligidal;

| 21. | juhib tähelepanu vajadusele arendada vesiviljeluse uurimisprojekte, et täiendada kõige enam ohustatud liikide varusid; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu vajadusele arendada vesiviljeluse uurimisprojekte, et täiendada kõige enam ohustatud liikide varusid;

| 22. | on siinkohal arvamusel, et on vaja investeerida inimeste koolitusse, anda piisavalt rahalisi vahendeid ja edendada koostööd eri riigiasutuste vahel liikmesriikides; |
| --- | --- |

22.

on siinkohal arvamusel, et on vaja investeerida inimeste koolitusse, anda piisavalt rahalisi vahendeid ja edendada koostööd eri riigiasutuste vahel liikmesriikides;

| 23. | rõhutab, et teaduslikes uuringutes tuleks arvestada püügitegevuse sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja majanduslike tahkudega; peab oluliseks hinnata eri kalandusjuhtimissüsteemide/vahendite mõju tööhõivele ja kalanduses hõivatud elanikkonna sissetulekutele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et teaduslikes uuringutes tuleks arvestada püügitegevuse sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja majanduslike tahkudega; peab oluliseks hinnata eri kalandusjuhtimissüsteemide/vahendite mõju tööhõivele ja kalanduses hõivatud elanikkonna sissetulekutele;

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuna kalapüük on tegevus, mis ammutab isetaastuvaid ressursse, on kalanduse juhtimise esimene ja kõige olulisem ülesanne kontrollida otseselt või kaudselt kogu püügikoormust sellisel viisil, mille abil saavutada eesmärk, mis seati eespool mainitud 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumisel; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuna kalapüük on tegevus, mis ammutab isetaastuvaid ressursse, on kalanduse juhtimise esimene ja kõige olulisem ülesanne kontrollida otseselt või kaudselt kogu püügikoormust sellisel viisil, mille abil saavutada eesmärk, mis seati eespool mainitud 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumisel;

| 25. | soovitab tungivalt komisjonil vaadata uuesti läbi kehtiv lubatud kogupüügi ja kvootide süsteem kui mereressursside juhtimise peamine vahend, ja hinnata selle kasulikkust, arvestades kehtivaid kalapüügi piiranguid; |
| --- | --- |

25.

soovitab tungivalt komisjonil vaadata uuesti läbi kehtiv lubatud kogupüügi ja kvootide süsteem kui mereressursside juhtimise peamine vahend, ja hinnata selle kasulikkust, arvestades kehtivaid kalapüügi piiranguid;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks ja kavandaks avatumaid kontrolli- ja järelevalvesüsteeme kalastussaaduste lossimise, keelatud püügi ning kaaspüügi merre tagasi laskmise tarvis; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks ja kavandaks avatumaid kontrolli- ja järelevalvesüsteeme kalastussaaduste lossimise, keelatud püügi ning kaaspüügi merre tagasi laskmise tarvis;

| 27. | on seisukohal, et eelnimetatud meetmed on kalavarude seisundi täpseks hindamiseks pädevate teadusasutuste poolt põhilise tähtsusega; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et eelnimetatud meetmed on kalavarude seisundi täpseks hindamiseks pädevate teadusasutuste poolt põhilise tähtsusega;

| 28. | tunnistab, et lubatud kogupüügil põhinevad kalanduse juhtimist käsitlevad kehtivad õigusaktid mõjutavad otseselt püüki ja kaudselt püügikoormust; rõhutab siiski, et selle meetodi tulemuslikumaks toimimiseks tuleb püügikoormust ohjata; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks kalavarude ohjamise eri vahendeid, tagades samal ajal, et praeguseid vahendeid ei muudetaks enne, kui on olemas alternatiivne võimalus, mis kindlustab kalavarude asjakohasema kasutuse; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et lubatud kogupüügil põhinevad kalanduse juhtimist käsitlevad kehtivad õigusaktid mõjutavad otseselt püüki ja kaudselt püügikoormust; rõhutab siiski, et selle meetodi tulemuslikumaks toimimiseks tuleb püügikoormust ohjata; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks kalavarude ohjamise eri vahendeid, tagades samal ajal, et praeguseid vahendeid ei muudetaks enne, kui on olemas alternatiivne võimalus, mis kindlustab kalavarude asjakohasema kasutuse;

| 29. | rõhutab, et lubatud kogupüügi jaotamine kalalaevade ja püügivahendite vahel vastavalt relatiivse stabiilsuse põhimõttele jääb iga liikmesriigi ainupädevusse; on arvamusel, et kvootide jagamisel igas liikmesriigis tuleks võtta arvesse vahendite tüüpe (traalid ja muu) ning nendega püütava kala koguseid; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et lubatud kogupüügi jaotamine kalalaevade ja püügivahendite vahel vastavalt relatiivse stabiilsuse põhimõttele jääb iga liikmesriigi ainupädevusse; on arvamusel, et kvootide jagamisel igas liikmesriigis tuleks võtta arvesse vahendite tüüpe (traalid ja muu) ning nendega püütava kala koguseid;

| 30. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et ühises kalanduspoliitikas on tehtud tõenäoliselt muudatusi, mis soodustavad püügitegevuse kontsentreerumist, eriti seoses õigusega pääseda ligi kalavarudele; |
| --- | --- |

30.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et ühises kalanduspoliitikas on tehtud tõenäoliselt muudatusi, mis soodustavad püügitegevuse kontsentreerumist, eriti seoses õigusega pääseda ligi kalavarudele;

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et kvootide vähendamine ja kontsentreerumine piiratud arvu ettevõtjate kätte ei pruugi tähendada püügikoormuse vähendamist, vaid ainult kalavarude kasutamise kontsentreerumist; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu asjaolule, et kvootide vähendamine ja kontsentreerumine piiratud arvu ettevõtjate kätte ei pruugi tähendada püügikoormuse vähendamist, vaid ainult kalavarude kasutamise kontsentreerumist;

| 32. | tervitab positiivset diskrimineerimist, mis puudutab abi laevastike renoveerimiseks mõnedes ELi äärepoolseimates piirkondades ning peab väga oluliseks, et seda abi jätkataks ka pärast praeguse perioodi 2007–2013 finantsraamistiku lõppemist, nii et ka edaspidi oleks võimalik tagada kalapüük jätkusuutlikul ja keskkonnasõbralikul kujul; |
| --- | --- |

32.

tervitab positiivset diskrimineerimist, mis puudutab abi laevastike renoveerimiseks mõnedes ELi äärepoolseimates piirkondades ning peab väga oluliseks, et seda abi jätkataks ka pärast praeguse perioodi 2007–2013 finantsraamistiku lõppemist, nii et ka edaspidi oleks võimalik tagada kalapüük jätkusuutlikul ja keskkonnasõbralikul kujul;

| 33. | on arvamusel, et on väga oluline säilitada juurdepääsu erand piirkonnas, mis jääb vähemalt 12 miili ulatuses territoriaalvetesse, sest selle abil edendatakse mere rannikualade ökosüsteemide jätkusuutlikkust, traditsioonilist püügitegevust ning kalanduses hõivatud elanikkonna püsimajäämist; nõuab, et nimetatud erand põlistataks; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et on väga oluline säilitada juurdepääsu erand piirkonnas, mis jääb vähemalt 12 miili ulatuses territoriaalvetesse, sest selle abil edendatakse mere rannikualade ökosüsteemide jätkusuutlikkust, traditsioonilist püügitegevust ning kalanduses hõivatud elanikkonna püsimajäämist; nõuab, et nimetatud erand põlistataks;

| 34. | nõuab, et äärepoolseimate piirkondade majandusvööndi vetesse jäävat ala peetakse alati eraldi ligipääsualaks, et tagada mere ökosüsteemide, püügitegevuse ja kalanduses hõivatud kohalike kogukondade jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et äärepoolseimate piirkondade majandusvööndi vetesse jäävat ala peetakse alati eraldi ligipääsualaks, et tagada mere ökosüsteemide, püügitegevuse ja kalanduses hõivatud kohalike kogukondade jätkusuutlikkus;

| 35. | on arvamusel, et püügikoormust ei saa mõõta ainult ühtemoodi, ilma et võetaks arvesse laevade ja püügivahendite erinevusi; on arvamusel, et püügikoormuse kontrollimise puhul tuleks võtta arvesse erinevaid liike, püügivahendeid ja püügi hinnatud mõju iga liigi varule; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et püügikoormust ei saa mõõta ainult ühtemoodi, ilma et võetaks arvesse laevade ja püügivahendite erinevusi; on arvamusel, et püügikoormuse kontrollimise puhul tuleks võtta arvesse erinevaid liike, püügivahendeid ja püügi hinnatud mõju iga liigi varule;

| 36. | on seisukohal, et rõhu asetamine püügikoormusele väljendatuna kW/päevas on mõttekas vaid traalipüügi puhul, kuid ei ole asjakohane muude püügiliikide puhul; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et rõhu asetamine püügikoormusele väljendatuna kW/päevas on mõttekas vaid traalipüügi puhul, kuid ei ole asjakohane muude püügiliikide puhul;

| 37. | on arvamusel, et alapiirangud (suletud või kaitsealused alad, nagu merekaitsealad) peavad põhinema multidistsiplinaarsel teaduslikul põhjendusel, eriti seoses erinevate tegevuste ja teguritega, mis avaldavad tõelist mõju ökosüsteemidele ning seoses tõelise kasuga, mis tuleneb alade määramisest, mis peaks hõlmama üksikasjalikke uurimusi nende keskkonna- ja sotsiaalmajandusalase mõju kohta kalanduses hõivatud elanikkonnale; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et alapiirangud (suletud või kaitsealused alad, nagu merekaitsealad) peavad põhinema multidistsiplinaarsel teaduslikul põhjendusel, eriti seoses erinevate tegevuste ja teguritega, mis avaldavad tõelist mõju ökosüsteemidele ning seoses tõelise kasuga, mis tuleneb alade määramisest, mis peaks hõlmama üksikasjalikke uurimusi nende keskkonna- ja sotsiaalmajandusalase mõju kohta kalanduses hõivatud elanikkonnale;

| 38. | märgib, et püügimahu piirangud on saavutatud peamiselt laevade lammutamise soodustamisega, kuid neid ei ole eri liikmesriikides ühtemoodi kohaldatud; rõhutab seega, et eri liikmesriikide kalalaevade kohandamisel kalavarudega tuleb võtta arvesse juba kehtestatud püügikoormuse vähendamist; |
| --- | --- |

38.

märgib, et püügimahu piirangud on saavutatud peamiselt laevade lammutamise soodustamisega, kuid neid ei ole eri liikmesriikides ühtemoodi kohaldatud; rõhutab seega, et eri liikmesriikide kalalaevade kohandamisel kalavarudega tuleb võtta arvesse juba kehtestatud püügikoormuse vähendamist;

| 39. | on arvamusel, et selline poliitika, millega innustatakse valimatut laevade lammutamist, ilma et võetakse arvesse iga liikmesriigi kalalaevastike, kalavarude ja tarbimisega seotud vajaduste eripära ning sotsiaalmajanduslikku mõju, ei ole asjakohane ega õigustatud; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et selline poliitika, millega innustatakse valimatut laevade lammutamist, ilma et võetakse arvesse iga liikmesriigi kalalaevastike, kalavarude ja tarbimisega seotud vajaduste eripära ning sotsiaalmajanduslikku mõju, ei ole asjakohane ega õigustatud;

| 40. | on seetõttu arvamusel, et esimesi ülesandeid, mida tuleb kalanduse juhtimise valdkonnas lahendada, on hinnata teaduslikult, kas on olemas liiga suuri kalalaevastikke ja liiga palju ekspluateeritud kalavarusid ning selle tuvastamisel saab võtta sobilikke erimeetmeid; |
| --- | --- |

40.

on seetõttu arvamusel, et esimesi ülesandeid, mida tuleb kalanduse juhtimise valdkonnas lahendada, on hinnata teaduslikult, kas on olemas liiga suuri kalalaevastikke ja liiga palju ekspluateeritud kalavarusid ning selle tuvastamisel saab võtta sobilikke erimeetmeid;

| 41. | märgib, et nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 on ettevaatusprintsiip kalavarude majandamisel sõnastatud järgmiselt: „piisava teadusinfo puudumist ei tohi kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata abinõud sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks”; |
| --- | --- |

41.

märgib, et nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 on ettevaatusprintsiip kalavarude majandamisel sõnastatud järgmiselt: „piisava teadusinfo puudumist ei tohi kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata abinõud sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks”;

| 42. | kinnitab uuesti kalandusjuhtimise kontrollimise tähtsust, mis jääb liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

42.

kinnitab uuesti kalandusjuhtimise kontrollimise tähtsust, mis jääb liikmesriikide pädevusse;

| 43. | nõuab, et toetatakse liikmesriikide endi majandusvööndi seire, järelevalve ja kontrollivahendite paigaldamist ja uuendamist, võttes arvesse võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, meresõiduohutuse suurendamist ja mere ökosüsteemide kaitsmist; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et toetatakse liikmesriikide endi majandusvööndi seire, järelevalve ja kontrollivahendite paigaldamist ja uuendamist, võttes arvesse võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, meresõiduohutuse suurendamist ja mere ökosüsteemide kaitsmist;

| 44. | on seisukohal, et väga oluline on kohaldada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu juba võetud meetmeid ning kutsub liikmesriike üles tugevdama oma kontrollimehhanisme; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et väga oluline on kohaldada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu juba võetud meetmeid ning kutsub liikmesriike üles tugevdama oma kontrollimehhanisme;

| 45. | innustab komisjoni esitama ettepanekuid meetmete kohta, mille kohaselt hakkaksid siseturul müüdavatele imporditud kalastussaadustele kehtima samad nõuded nagu liikmesriikidest pärit kalastussaadustele; |
| --- | --- |

45.

innustab komisjoni esitama ettepanekuid meetmete kohta, mille kohaselt hakkaksid siseturul müüdavatele imporditud kalastussaadustele kehtima samad nõuded nagu liikmesriikidest pärit kalastussaadustele;

| 46. | rõhutab vajadust parandada pidevalt kalapüügivahendeid, et täiustada nende selektiivsust, mis on oluline tegur kaaspüügi vähendamiseks, samuti nende keskkonnaalase mõju seisukohast; kutsub komisjoni üles töötama välja eriomased poliitilised instrumendid, et õhutada kalureid kasutama kõiki võimalikke meetmeid kaaspüügi vähendamiseks niivõrd kui võimalik; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust parandada pidevalt kalapüügivahendeid, et täiustada nende selektiivsust, mis on oluline tegur kaaspüügi vähendamiseks, samuti nende keskkonnaalase mõju seisukohast; kutsub komisjoni üles töötama välja eriomased poliitilised instrumendid, et õhutada kalureid kasutama kõiki võimalikke meetmeid kaaspüügi vähendamiseks niivõrd kui võimalik;

| 47. | on seisukohal, et traali kasutuselevõtt tõi kaasa kalade suremuse kasvu, mis tegi vajalikuks nimetatud püügivahendi eraldi kontrollimise, näiteks püügipiirkondades kehtestatud piirangute säilitamise (lähedus või kaugus rannikust) teel; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et traali kasutuselevõtt tõi kaasa kalade suremuse kasvu, mis tegi vajalikuks nimetatud püügivahendi eraldi kontrollimise, näiteks püügipiirkondades kehtestatud piirangute säilitamise (lähedus või kaugus rannikust) teel;

| 48. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks rohkem keskkonnaohutuid kalastamistavasid ja selektiivsemate püügitehnikate kasutamist, mis aitaks vähendada kaaspüüki ja kütusetarbimist püügiperioodidel; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks rohkem keskkonnaohutuid kalastamistavasid ja selektiivsemate püügitehnikate kasutamist, mis aitaks vähendada kaaspüüki ja kütusetarbimist püügiperioodidel;

| 49. | kutsub komisjoni üles võimalikult kiirendama kalade ökomärgistamise protsessi, et edendada puhtamat ja keskkonnasõbralikumat kalandust; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles võimalikult kiirendama kalade ökomärgistamise protsessi, et edendada puhtamat ja keskkonnasõbralikumat kalandust;

| 50. | rõhutab, et kalatööstuse kaasamine ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud eri meetmete koostamisse, kohaldamisse ja hindamisse on väga oluline, et võtta vastu asjakohasemaid ja tõhusamaid poliitikaid; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et kalatööstuse kaasamine ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud eri meetmete koostamisse, kohaldamisse ja hindamisse on väga oluline, et võtta vastu asjakohasemaid ja tõhusamaid poliitikaid;

| 51. | juhib tähelepanu, et piirkondlikel nõuandekomisjonidel on oluline osa ühise kalanduspoliitika otsuste tegemise protsessis, kuna nendesse kuuluvad kalavarude hindamise eest vastutavad kalurid ja teadlased; on arvamusel, et nende tegevust tuleks korralikult toetada; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu, et piirkondlikel nõuandekomisjonidel on oluline osa ühise kalanduspoliitika otsuste tegemise protsessis, kuna nendesse kuuluvad kalavarude hindamise eest vastutavad kalurid ja teadlased; on arvamusel, et nende tegevust tuleks korralikult toetada;

| 52. | rõhutab, et regionaalpoliitika ja hea naabruspoliitika raames tuleks laiendada koostööd ühenduseväliste kalalaevastikega, kellega kalavarusid jagatakse, et tagada nende varude elujõulisus; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et regionaalpoliitika ja hea naabruspoliitika raames tuleks laiendada koostööd ühenduseväliste kalalaevastikega, kellega kalavarusid jagatakse, et tagada nende varude elujõulisus;

| 53. | rõhutab vajadust toetada kalurite rühmi ja professionaalseid organisatsioone, kes on valmis jagama vastutust ühise kalanduspoliitika kohaldamise eest (kaasjuhtimine); |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust toetada kalurite rühmi ja professionaalseid organisatsioone, kes on valmis jagama vastutust ühise kalanduspoliitika kohaldamise eest (kaasjuhtimine);

| 54. | toetab ühise kalanduspoliitika suuremat detsentraliseerimist, et võimaldada kalurite, neid esindavate organisatsioonide ja kalanduses hõivatud elanikkonna kaasamist ühisesse kalanduspoliitikasse ja kalandusjuhtimisse, tagades samas kogu ühenduses järjepidevate ja ühtsete miinimumnõuete kehtimise; |
| --- | --- |

54.

toetab ühise kalanduspoliitika suuremat detsentraliseerimist, et võimaldada kalurite, neid esindavate organisatsioonide ja kalanduses hõivatud elanikkonna kaasamist ühisesse kalanduspoliitikasse ja kalandusjuhtimisse, tagades samas kogu ühenduses järjepidevate ja ühtsete miinimumnõuete kehtimise;

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk. 59.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/56/EÜ, 17. juuni 2008, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/38

---

Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2007–2008

P6_TA(2009)0013

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigi rahanduse kohta majandus- ja rahaliidus 2007–2008 (2008/2244(INI))

(2010/C 46 E/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2008. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2008. Riigi rahanduse kvaliteedi roll Euroopa Liidu juhtimisraamistikus” (KOM(2008)0387); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2008. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2008. Riigi rahanduse kvaliteedi roll Euroopa Liidu juhtimisraamistikus” (KOM(2008)0387);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta teatist „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2007. Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa tõhususe tagamine” (KOM(2007)0316); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta teatist „Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus – 2007. Stabiilsuse ja kasvu pakti ennetava osa tõhususe tagamine” (KOM(2007)0316);

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2008. aasta teatist „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat” (KOM(2008)0238); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2008. aasta teatist „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat” (KOM(2008)0238);

| — | võttes arvesse oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2006. aastal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta 2006. aastal (1);

| — | võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb avaliku sektori rahandust majandus- ja rahaliidus – 2004 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. veebruari 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb avaliku sektori rahandust majandus- ja rahaliidus – 2004 (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni 2007. aasta euroala aruande kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni 2007. aasta euroala aruande kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni 2006. aasta euroala aruande kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni 2006. aasta euroala aruande kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisel kohtumisel seoses Lissaboni strateegiaga (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisel kohtumisel seoses Lissaboni strateegiaga (5);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni teemal „Euroopa huvi: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul” (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni teemal „Euroopa huvi: edukas toimetulek üleilmastumise ajajärgul” (6);

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse olukorra kohta: ettevalmistav raport 2007. aasta majanduspoliitika üldsuuniste kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist „Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse” (KOM(2005)0532) ja Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni samal teemal (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist „Maksu- ja tollipoliitika panus Lissaboni strateegiasse” (KOM(2005)0532) ja Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni samal teemal (8);

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni soopõhise eelarve koostamise kohta ja avaliku sektori eelarve koostamise kohta soolisest aspektist lähtudes (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni soopõhise eelarve koostamise kohta ja avaliku sektori eelarve koostamise kohta soolisest aspektist lähtudes (9);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu resolutsiooni majanduspoliitika kooskõlastamise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta, mis on lisatud eesistujariigi järeldustele 12. ja 13. detsembril 1997. aastal Luksemburgis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu resolutsiooni majanduspoliitika kooskõlastamise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis ning EÜ asutamislepingu artiklite 109 ja 109b kohta, mis on lisatud eesistujariigi järeldustele 12. ja 13. detsembril 1997. aastal Luksemburgis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel;

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järel ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu 16. detsembri 2008. aasta erakorralise istungi järeldusi finantskriisi ohjamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järel ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu 16. detsembri 2008. aasta erakorralise istungi järeldusi finantskriisi ohjamise kohta;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 4. novembri 2008. aasta istungi järeldusi finantskriisi lahendamiseks tehtavate rahvusvaheliste algatuste ja kriisi käsitleva rahvusvahelise tippkohtumise ettevalmistamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 4. novembri 2008. aasta istungi järeldusi finantskriisi lahendamiseks tehtavate rahvusvaheliste algatuste ja kriisi käsitleva rahvusvahelise tippkohtumise ettevalmistamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706);

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamise kohta pärast 15.–16. oktoobril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamise kohta pärast 15.–16. oktoobril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist;

| — | võttes arvesse eurorühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 12. oktoobri 2008. aasta kohtumist, mille eesmärk oli vastu võtta majanduskriisiga võitlemise koordineeritud päästekava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eurorühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 12. oktoobri 2008. aasta kohtumist, mille eesmärk oli vastu võtta majanduskriisiga võitlemise koordineeritud päästekava;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 7. oktoobri 2008. aasta istungi järeldusi vahetu reageerimise kohta finantsturgude ebastabiilsusele ning Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 7. oktoobri 2008. aasta istungi järeldusi vahetu reageerimise kohta finantsturgude ebastabiilsusele ning Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise kohta (10);

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 14. mai 2008. aasta järeldusi sotsiaalvaldkonna kulutuste tõhususe ja tulemuslikkuse tagamise kohta tulevikus ning edasiste sammude kohta riigi rahanduse kvaliteedi analüüsimisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 14. mai 2008. aasta järeldusi sotsiaalvaldkonna kulutuste tõhususe ja tulemuslikkuse tagamise kohta tulevikus ning edasiste sammude kohta riigi rahanduse kvaliteedi analüüsimisel;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi riigi rahanduse kvaliteedi ja avaliku halduse kaasajastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi riigi rahanduse kvaliteedi ja avaliku halduse kaasajastamise kohta;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta järeldusi riigi rahanduse kvaliteedi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. oktoobri 2006. aasta järeldusi riigi rahanduse kvaliteedi kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0507/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0507/2008),

| A. | arvestades, et meie kohustuseks tulevaste põlvkondade ees on hoolitseda riigi rahanduse kõrge kvaliteedi eest, mis oleks suunatud säästvale arengule; arvestades, et see on praeguses turusegaduste olukorras varasemast veelgi olulisem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meie kohustuseks tulevaste põlvkondade ees on hoolitseda riigi rahanduse kõrge kvaliteedi eest, mis oleks suunatud säästvale arengule; arvestades, et see on praeguses turusegaduste olukorras varasemast veelgi olulisem;

| B. | arvestades vajadust arendada Euroopa tasandil ja eelkõige euroalal kooskõlastatud kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat, mida kujundatakse ja hinnatakse standardiseeritud ühiste vahenditega ning mille eesmärk on toetada kasvu kogu perioodi jooksul, et aidata lahendada demograafilise muutuse, globaliseerumise ja kliimamuutusega seotud probleeme; |
| --- | --- |

B.

arvestades vajadust arendada Euroopa tasandil ja eelkõige euroalal kooskõlastatud kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat, mida kujundatakse ja hinnatakse standardiseeritud ühiste vahenditega ning mille eesmärk on toetada kasvu kogu perioodi jooksul, et aidata lahendada demograafilise muutuse, globaliseerumise ja kliimamuutusega seotud probleeme;

| C. | arvestades, et riigi rahanduse eesmärk peaks olema makromajandusliku raamistiku toetamine, avalike teenuste ja kaupade pakkumine ning turutõrgete ja välismõjude leevendamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riigi rahanduse eesmärk peaks olema makromajandusliku raamistiku toetamine, avalike teenuste ja kaupade pakkumine ning turutõrgete ja välismõjude leevendamine;

| D. | arvestades, et kasvu toetava kvaliteetse riigi rahanduspoliitika kontseptuaalne ja tegevusraamistik ning kasvu muutmine kvaliteetse riigi rahanduspoliitika tähtsaimaks võrdluspunktiks on lahutamatult seotud seisukohaga, et liikmesriikide eelarvepoliitika ja avaliku sektori kulutusi hõlmav poliitika peavad olema suunatud heaoluriigi ja sotsiaalkindlustuskaitse säilitamisele ja uuendamisele ning vahendite ümberjaotamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kasvu toetava kvaliteetse riigi rahanduspoliitika kontseptuaalne ja tegevusraamistik ning kasvu muutmine kvaliteetse riigi rahanduspoliitika tähtsaimaks võrdluspunktiks on lahutamatult seotud seisukohaga, et liikmesriikide eelarvepoliitika ja avaliku sektori kulutusi hõlmav poliitika peavad olema suunatud heaoluriigi ja sotsiaalkindlustuskaitse säilitamisele ja uuendamisele ning vahendite ümberjaotamisele;

| E. | arvestades, et riiklike investeeringute madal tase Euroopa Liidus (alla 3 % SKPst) ja killustatus kahjustavad pikaajalise jätkusuutliku kasvu eesmärki, mis eeldab sihipäraseid ja prioriteete järgivaid riiklikke kulutusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riiklike investeeringute madal tase Euroopa Liidus (alla 3 % SKPst) ja killustatus kahjustavad pikaajalise jätkusuutliku kasvu eesmärki, mis eeldab sihipäraseid ja prioriteete järgivaid riiklikke kulutusi;

| F. | arvestades, et on vajalik ja asjakohane analüüsida ning hinnata riigi rahandust ja selle jätkusuutlikkust soolisest aspektist, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on vajalik ja asjakohane analüüsida ning hinnata riigi rahandust ja selle jätkusuutlikkust soolisest aspektist,

Muutused majandustrendides aastatel 2007 ja 2008, majandus- ja finantskriis ning tulevikuväljavaated

| 1. | märgib, et riigi rahanduse olukorra analüüsis 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolel ilmneb selgesti majandustrendi muutumine; märgib, et kõige viimased majandusprognoosid viitavad surutise suundumusele koos jätkuvalt madala inflatsioonitasemega ja sissetulekute erinevuse suurenemisega; |
| --- | --- |

1.

märgib, et riigi rahanduse olukorra analüüsis 2007. aastal ja 2008. aasta esimesel poolel ilmneb selgesti majandustrendi muutumine; märgib, et kõige viimased majandusprognoosid viitavad surutise suundumusele koos jätkuvalt madala inflatsioonitasemega ja sissetulekute erinevuse suurenemisega;

| 2. | väljendab muret Euroopas ja maailmas hetkel valitseva keerulise majandus- ja finantsolukorra pärast, mis loob seninägematut ebastabiilsust, ning võtab teadmiseks uue areneva dünaamika riigi ja turu vahelistes suhetes ning muudatused raha- ja majanduspoliitikas, kus hoolimata turutõrgetest ning eeskirjade ja järelevalve puudumisest on avaliku sektori sekkumine saavutamas keskset rolli, mõnikord toimub lausa riigistamise kujul; |
| --- | --- |

2.

väljendab muret Euroopas ja maailmas hetkel valitseva keerulise majandus- ja finantsolukorra pärast, mis loob seninägematut ebastabiilsust, ning võtab teadmiseks uue areneva dünaamika riigi ja turu vahelistes suhetes ning muudatused raha- ja majanduspoliitikas, kus hoolimata turutõrgetest ning eeskirjade ja järelevalve puudumisest on avaliku sektori sekkumine saavutamas keskset rolli, mõnikord toimub lausa riigistamise kujul;

| 3. | märgib, et kriis strateegilistes sektorites, eriti finants- ja transpordisektoris, kannustab riiklikke investeeringuid ettevõtete ülevõtmisse, kusjuures ei pöörata tähelepanu sellele, et päästeoperatsioonid piirduksid üksnes Euroopa majanduse jätkusuutlikkuse ja arengu seisukohast rangelt vajalike investeeringutega ning tagataks, et neid ei teostata ainult riiklikest huvidest lähtuvalt; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kriis strateegilistes sektorites, eriti finants- ja transpordisektoris, kannustab riiklikke investeeringuid ettevõtete ülevõtmisse, kusjuures ei pöörata tähelepanu sellele, et päästeoperatsioonid piirduksid üksnes Euroopa majanduse jätkusuutlikkuse ja arengu seisukohast rangelt vajalike investeeringutega ning tagataks, et neid ei teostata ainult riiklikest huvidest lähtuvalt;

| 4. | on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peavad ette nägema, et nõuetekohaselt hinnatakse suurtele tööstusharudele ning finants- ja krediidisektorile antava avaliku sektori toetuse ja osaluse tagajärgi riigi rahanduses; peab kasulikuks ka kõnealuste tagajärgede hindamist seoses konkurentsi, siseturu toimimise ja võrdsete võimaluste säilitamisega; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peavad ette nägema, et nõuetekohaselt hinnatakse suurtele tööstusharudele ning finants- ja krediidisektorile antava avaliku sektori toetuse ja osaluse tagajärgi riigi rahanduses; peab kasulikuks ka kõnealuste tagajärgede hindamist seoses konkurentsi, siseturu toimimise ja võrdsete võimaluste säilitamisega;

| 5. | rõhutab, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatakse juba meetmete võtmist eriti tõsistes olukordades ja et rahandusalane konsolideerumine ning stabiilsuse ja lähenemise kavades seatud eesmärgid on endiselt majanduse taastumise ja kasvu jaoks äärmiselt tähtsad; toetab sellega seoses igati viimaseid eesistujariigi järeldusi Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järel, milles rõhutati nii riigi rahanduse paindlikkuse kui ka jätkusuutlikkuse olulisust majanduse kiire ja püsiva taastumise huvides; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatakse juba meetmete võtmist eriti tõsistes olukordades ja et rahandusalane konsolideerumine ning stabiilsuse ja lähenemise kavades seatud eesmärgid on endiselt majanduse taastumise ja kasvu jaoks äärmiselt tähtsad; toetab sellega seoses igati viimaseid eesistujariigi järeldusi Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järel, milles rõhutati nii riigi rahanduse paindlikkuse kui ka jätkusuutlikkuse olulisust majanduse kiire ja püsiva taastumise huvides;

| 6. | rõhutab Euroopa tasandil koordineeritud lähenemise tähtsust maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisidega võitlemisel – avalikkuse, maksumaksja ja riigi rahanduse huvides – eriti ajal, mil suurte finants- ja tööstusettevõtete toetuseks tehtavad märkimisväärsed riiklikud investeeringud võivad ebasoodsalt mõjutada rahandusalast konsolideerumist ja riigivõla taset; |
| --- | --- |

6.

rõhutab Euroopa tasandil koordineeritud lähenemise tähtsust maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisidega võitlemisel – avalikkuse, maksumaksja ja riigi rahanduse huvides – eriti ajal, mil suurte finants- ja tööstusettevõtete toetuseks tehtavad märkimisväärsed riiklikud investeeringud võivad ebasoodsalt mõjutada rahandusalast konsolideerumist ja riigivõla taset;

| 7. | rõhutab, et avalikkuse, maksumaksja ja riigieelarve huvides on ka tagada, et iga sekkumisega ja riiklike vahendite kasutamisega finantsorganisatsioonide päästmiseks kaasneb nõuetekohane järelevalve, konkreetsed sammud juhtimise ja ettevõtte või institutsiooni tegutsemise parandamiseks, täpsed piirangud juhtivtöötajate tasustamisele ning selge aruandekohustus ametivõimude ees; selles kontekstis peab kasulikuks, et komisjon edendaks suuniste kehtestamist, mille abil tagada erinevate riiklike tegevuskavade järjekindel ja kooskõlastatud rakendamine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et avalikkuse, maksumaksja ja riigieelarve huvides on ka tagada, et iga sekkumisega ja riiklike vahendite kasutamisega finantsorganisatsioonide päästmiseks kaasneb nõuetekohane järelevalve, konkreetsed sammud juhtimise ja ettevõtte või institutsiooni tegutsemise parandamiseks, täpsed piirangud juhtivtöötajate tasustamisele ning selge aruandekohustus ametivõimude ees; selles kontekstis peab kasulikuks, et komisjon edendaks suuniste kehtestamist, mille abil tagada erinevate riiklike tegevuskavade järjekindel ja kooskõlastatud rakendamine;

| 8. | on seisukohal, et mitmete liikmesriikide ulatuslik riiklik sekkumine pangandus- ja finantssektori päästmiseks ja toetamiseks toob kaasa selged tagajärjed riigi rahanduses ja inimeste sissetulekutes; peab seetõttu vajalikuks maksukoormuse sobilikku ja õiglast jaotamist kõigi maksumaksjate vahel, mis tooks ühest küljest kaasa asjakohase maksumäära kehtestamise kõigile finantsettevõtetele ning teisest küljest näeks ette järk-järgulise ja järsu maksukoormuse alandamise keskmise ja madala palga ning pensioni puhul – koos maksuvabastuste, maksumäärade läbivaatamise ja kompensatsiooniga maksuvaba määra korrigeerimata jätmisel vastavalt inflatsioonile (fiscal drag) – vaesuse ja mitte üksnes äärmusliku vaesuse – vähendamiseks ning tarbimise ja nõudluse kasvu ergutamiseks, reageerides seega antitsükliliselt praegusele majanduskriisile, mis ennustab majanduslangust; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et mitmete liikmesriikide ulatuslik riiklik sekkumine pangandus- ja finantssektori päästmiseks ja toetamiseks toob kaasa selged tagajärjed riigi rahanduses ja inimeste sissetulekutes; peab seetõttu vajalikuks maksukoormuse sobilikku ja õiglast jaotamist kõigi maksumaksjate vahel, mis tooks ühest küljest kaasa asjakohase maksumäära kehtestamise kõigile finantsettevõtetele ning teisest küljest näeks ette järk-järgulise ja järsu maksukoormuse alandamise keskmise ja madala palga ning pensioni puhul – koos maksuvabastuste, maksumäärade läbivaatamise ja kompensatsiooniga maksuvaba määra korrigeerimata jätmisel vastavalt inflatsioonile (fiscal drag) – vaesuse ja mitte üksnes äärmusliku vaesuse – vähendamiseks ning tarbimise ja nõudluse kasvu ergutamiseks, reageerides seega antitsükliliselt praegusele majanduskriisile, mis ennustab majanduslangust;

| 9. | rõhutab, et Euroopa makromajanduspoliitika peab majanduslanguse ning finantssektori ebastabiilsusega seotud ohtudele kiirelt ja koordineeritult reageerima, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid – eriti euroalasse kuuluvad liikmesriigid – kasutaksid targalt ja ühesuunaliselt stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatavat paindlikkust ning sobilikke antitsüklilisi mehhanisme, mis on suunatud struktuurilistele muutustele, riiklike vahendite tõhusale jaotamisele, riiklike kulutuste ümberstruktureerimisele ja kasvu toetavatele investeeringutele kooskõlas Lissaboni eesmärkidega, pöörates erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rollile; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et Euroopa makromajanduspoliitika peab majanduslanguse ning finantssektori ebastabiilsusega seotud ohtudele kiirelt ja koordineeritult reageerima, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid – eriti euroalasse kuuluvad liikmesriigid – kasutaksid targalt ja ühesuunaliselt stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatavat paindlikkust ning sobilikke antitsüklilisi mehhanisme, mis on suunatud struktuurilistele muutustele, riiklike vahendite tõhusale jaotamisele, riiklike kulutuste ümberstruktureerimisele ja kasvu toetavatele investeeringutele kooskõlas Lissaboni eesmärkidega, pöörates erilist tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rollile;

| 10. | rõhutab selles kontekstis vajadust kohaldada – eriti euroalal – ühist lähenemist palgapoliitikale, mis näeks ette palgatõusu kooskõlas tegeliku inflatsiooni ja tootlikkusega, kuna maksu- ja palgapoliitika on võimsad ja tulemuslikud nõudluse ning majandusliku stabiilsuse ja kasvu suurendamise hoovad; |
| --- | --- |

10.

rõhutab selles kontekstis vajadust kohaldada – eriti euroalal – ühist lähenemist palgapoliitikale, mis näeks ette palgatõusu kooskõlas tegeliku inflatsiooni ja tootlikkusega, kuna maksu- ja palgapoliitika on võimsad ja tulemuslikud nõudluse ning majandusliku stabiilsuse ja kasvu suurendamise hoovad;

| 11. | tervitab asjaolu, et kujunemas on otsustusvaldkonnad, kus eurorühm tegutseb (peamise) poliitilise ja majandusliku kooskõlastava organina, mis suunab kiiret reageerimist ja ühiselt kokkulepitud strateegiaid, mitte ainult majandus- ja finantskriisile reageerimiseks, vaid ka makromajanduslike ja ühiste investeerimisstrateegiate taaselustamiseks, mis on suunatud kasvuvõimalustele, tõsiste tagajärgede ärahoidmisele Euroopa Liidu avaliku sektori rahanduses ja finantsstabiilsuses ning ELi majandus- ja rahapoliitika vahel parema tasakaalu saavutamisele; |
| --- | --- |

11.

tervitab asjaolu, et kujunemas on otsustusvaldkonnad, kus eurorühm tegutseb (peamise) poliitilise ja majandusliku kooskõlastava organina, mis suunab kiiret reageerimist ja ühiselt kokkulepitud strateegiaid, mitte ainult majandus- ja finantskriisile reageerimiseks, vaid ka makromajanduslike ja ühiste investeerimisstrateegiate taaselustamiseks, mis on suunatud kasvuvõimalustele, tõsiste tagajärgede ärahoidmisele Euroopa Liidu avaliku sektori rahanduses ja finantsstabiilsuses ning ELi majandus- ja rahapoliitika vahel parema tasakaalu saavutamisele;

| 12. | on seisukohal, et kasulik oleks luua kohustuslik konsultatsiooni- ja kooskõlastamismehhanism komisjoni ja liikmesriikide, eriti eurorühma kuuluvate liikmesriikide vahel enne oluliste majanduslike meetmete vastuvõtmist, eelkõige selliste meetmete puhul, mis puudutavad energia, tooraine ja toidukaupade hindade kõikumist; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kasulik oleks luua kohustuslik konsultatsiooni- ja kooskõlastamismehhanism komisjoni ja liikmesriikide, eriti eurorühma kuuluvate liikmesriikide vahel enne oluliste majanduslike meetmete vastuvõtmist, eelkõige selliste meetmete puhul, mis puudutavad energia, tooraine ja toidukaupade hindade kõikumist;

Riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete tõhusus

| 13. | peab riigi rahanduse jätkusuutlikkust eeltingimuseks ja prioriteediks mitte ainult stabiilsuse ja kasvu ning iga liikmesriigi makromajandusliku tööhõive, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika formuleerimise, vaid ka majanduse arengu ja Euroopa sotsiaalse mudeli jaoks, mis on Euroopa Liidu arenguga lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

13.

peab riigi rahanduse jätkusuutlikkust eeltingimuseks ja prioriteediks mitte ainult stabiilsuse ja kasvu ning iga liikmesriigi makromajandusliku tööhõive, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika formuleerimise, vaid ka majanduse arengu ja Euroopa sotsiaalse mudeli jaoks, mis on Euroopa Liidu arenguga lahutamatult seotud;

| 14. | väljendab sügavat muret seoses praeguse rahvusvahelise finantskriisi otseste tagajärgedega liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja kvaliteedile; tunneb eriti muret seoses kõnealuse kriisi mõjuga reaalmajandusele ja maksete tasakaalule uutes liikmesriikides, mis ei kuulu euroalasse ja kus otsesed välisinvesteeringud on järsult vähenenud; |
| --- | --- |

14.

väljendab sügavat muret seoses praeguse rahvusvahelise finantskriisi otseste tagajärgedega liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja kvaliteedile; tunneb eriti muret seoses kõnealuse kriisi mõjuga reaalmajandusele ja maksete tasakaalule uutes liikmesriikides, mis ei kuulu euroalasse ja kus otsesed välisinvesteeringud on järsult vähenenud;

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et eelarvedefitsiit ja riigivõlg pärsivad kasvu, kuna vähendavad liikmesriikide manööverdamisruumi kriisiperioodidel; kutsub liikmesriike suurematele pingutustele oma eelarvete konsolideerimiseks ja riigivõla vähendamiseks kasvuperioodidel, mis on terve, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku Euroopa majanduse eeltingimus; toonitab samuti, et halvasti kavandatud meetmed eelarvedefitsiidi ja riigivõla vähendamiseks – nagu riiklike investeeringute valimatu vähendamine – kahjustavad pikaajalisi kasvuväljavaateid; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu sellele, et eelarvedefitsiit ja riigivõlg pärsivad kasvu, kuna vähendavad liikmesriikide manööverdamisruumi kriisiperioodidel; kutsub liikmesriike suurematele pingutustele oma eelarvete konsolideerimiseks ja riigivõla vähendamiseks kasvuperioodidel, mis on terve, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku Euroopa majanduse eeltingimus; toonitab samuti, et halvasti kavandatud meetmed eelarvedefitsiidi ja riigivõla vähendamiseks – nagu riiklike investeeringute valimatu vähendamine – kahjustavad pikaajalisi kasvuväljavaateid;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et uutes rahvusvahelistes tingimustes seoses finantskriisi ja majanduslangusega, mis on juba hakanud mõjutama euroala tööhõivet ning majanduskasvu, on defitsiidi suurenemist raske vältida; soovitab seetõttu, et liikmesriigid kasutaksid majanduse taastumise ja kasvu ergutamiseks sihipärasemalt stabiilsuse ja kasvu pakti võimaldatavat paindlikkust; juhib tähelepanu käesoleva finantskriisi eelarvemõjule ja palub komisjonil hinnata riiklike finantsinstitutsioonide päästekavade raames kasutatud riiklike vahendite mõju liikmesriikide rahandusele; palub komisjonil uurida stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumide mõju praeguses kontekstis, kus majanduskasv on aeglane ja mitmeid liikmesriike ähvardab majanduslangus, ning nõuab, et hinnataks krediidikulude kasvu mõju liikmesriikide riigivõlale; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et uutes rahvusvahelistes tingimustes seoses finantskriisi ja majanduslangusega, mis on juba hakanud mõjutama euroala tööhõivet ning majanduskasvu, on defitsiidi suurenemist raske vältida; soovitab seetõttu, et liikmesriigid kasutaksid majanduse taastumise ja kasvu ergutamiseks sihipärasemalt stabiilsuse ja kasvu pakti võimaldatavat paindlikkust; juhib tähelepanu käesoleva finantskriisi eelarvemõjule ja palub komisjonil hinnata riiklike finantsinstitutsioonide päästekavade raames kasutatud riiklike vahendite mõju liikmesriikide rahandusele; palub komisjonil uurida stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumide mõju praeguses kontekstis, kus majanduskasv on aeglane ja mitmeid liikmesriike ähvardab majanduslangus, ning nõuab, et hinnataks krediidikulude kasvu mõju liikmesriikide riigivõlale;

| 17. | märgib, et muudetud stabiilsuse ja kasvu pakt toimib nõuetekohaselt; on seisukohal, et korrigeerivate sätete rakendamisega viimastel aastatel võib rahul olla, ning rõhutab ennetavate sätete tähtsust liikmesriikide rahanduspoliitika lähendamise ja jätkusuutlikkuse aspektist, eriti mis puudutab euroala riike; |
| --- | --- |

17.

märgib, et muudetud stabiilsuse ja kasvu pakt toimib nõuetekohaselt; on seisukohal, et korrigeerivate sätete rakendamisega viimastel aastatel võib rahul olla, ning rõhutab ennetavate sätete tähtsust liikmesriikide rahanduspoliitika lähendamise ja jätkusuutlikkuse aspektist, eriti mis puudutab euroala riike;

| 18. | jagab komisjoni seisukohta stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete, liikmesriikidele antava toe ja meeldetuletuste ning parimate tavade vahetamise tähtsuse osas; nõustub eriti sellega, et kõnealused ennetavad sätted peaksid põhinema keskmist tähtaega tähtsustaval lähenemisel eelarvepoliitikale ja ühenduse tasandil kooskõlastamisele, arvestades, et tulemuslik tegevus eeldab ühist arusaamist majandus- ja eelarvepoliitika probleemidest Euroopa Liidus ning kindlat poliitilist pühendumist nimetatud probleemide lahendamisele samasuunaliste antitsükliliste sekkumiste kaudu; |
| --- | --- |

18.

jagab komisjoni seisukohta stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete, liikmesriikidele antava toe ja meeldetuletuste ning parimate tavade vahetamise tähtsuse osas; nõustub eriti sellega, et kõnealused ennetavad sätted peaksid põhinema keskmist tähtaega tähtsustaval lähenemisel eelarvepoliitikale ja ühenduse tasandil kooskõlastamisele, arvestades, et tulemuslik tegevus eeldab ühist arusaamist majandus- ja eelarvepoliitika probleemidest Euroopa Liidus ning kindlat poliitilist pühendumist nimetatud probleemide lahendamisele samasuunaliste antitsükliliste sekkumiste kaudu;

| 19. | rõhutab keskmise tähtajaga eesmärgi kui majandus-, fiskaal-, eelarve- ja sissetulekutepoliitikaga seotud konkreetse eelarve-eesmärgi tähtsust, mis tuleks saavutada iga liikmesriigi konkreetse olukorraga kohandatud ja mitmeks aastaks määratletud makromajandusliku dialoogi kaudu; julgustab liikmesriike tugevdama keskmise tähtajaga eesmärgi usaldusväärsust ja seaduslikkust nii riiklikul tasandil, valitsuse allüksuste, parlamentide ja sotsiaalpartnerite (riiklik omand) tõhusama kaasamise abil, kui ka kohalikul tasandil piirkondlike eelarvete kaudu, võttes kasutusele piirkondlikke stabiilsuse ja kasvu pakte ning keskmise tähtajaga eesmärke, võttes arvesse, kuidas kohalikud kulutused ja investeeringud mõjutavad riigi rahandust ja erinevate riikide kasvuperspektiive; |
| --- | --- |

19.

rõhutab keskmise tähtajaga eesmärgi kui majandus-, fiskaal-, eelarve- ja sissetulekutepoliitikaga seotud konkreetse eelarve-eesmärgi tähtsust, mis tuleks saavutada iga liikmesriigi konkreetse olukorraga kohandatud ja mitmeks aastaks määratletud makromajandusliku dialoogi kaudu; julgustab liikmesriike tugevdama keskmise tähtajaga eesmärgi usaldusväärsust ja seaduslikkust nii riiklikul tasandil, valitsuse allüksuste, parlamentide ja sotsiaalpartnerite (riiklik omand) tõhusama kaasamise abil, kui ka kohalikul tasandil piirkondlike eelarvete kaudu, võttes kasutusele piirkondlikke stabiilsuse ja kasvu pakte ning keskmise tähtajaga eesmärke, võttes arvesse, kuidas kohalikud kulutused ja investeeringud mõjutavad riigi rahandust ja erinevate riikide kasvuperspektiive;

| 20. | peab äärmiselt oluliseks järjekindlust mitmeaastaste eelarveprogrammide ning aastaeelarvete koostamise ja täitmise vahel; kutsub liikmesriike üles olema makromajanduslike prognooside koostamisel rangemad ja tegema kulutuste mitmeaastaste raamistike kriteeriumide, tähtaegade ning eesmärkide seadmisel tihedamat koostööd, et tagada eelarve- ja makromajanduspoliitika suurem tõhusus ja tulemuslikkus ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

20.

peab äärmiselt oluliseks järjekindlust mitmeaastaste eelarveprogrammide ning aastaeelarvete koostamise ja täitmise vahel; kutsub liikmesriike üles olema makromajanduslike prognooside koostamisel rangemad ja tegema kulutuste mitmeaastaste raamistike kriteeriumide, tähtaegade ning eesmärkide seadmisel tihedamat koostööd, et tagada eelarve- ja makromajanduspoliitika suurem tõhusus ja tulemuslikkus ühenduse tasandil;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid vajavad täiendavaid struktuurireforme ja paremat eelarvedistsipliini, samuti antitsüklilist maksupoliitikat, mis vähendab eelarvedefitsiiti majanduskasvu ajal, et olla paremini valmis äkilise negatiivse välismõjuga toimetulekuks; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid vajavad täiendavaid struktuurireforme ja paremat eelarvedistsipliini, samuti antitsüklilist maksupoliitikat, mis vähendab eelarvedefitsiiti majanduskasvu ajal, et olla paremini valmis äkilise negatiivse välismõjuga toimetulekuks;

| 22. | rõhutab, et äkilise välismõjuga (näiteks kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude kriis) toimetulekuks on vaja kujundada makromajanduskavasid, kus võetakse arvesse mitte üksnes olukorda euroalal, vaid ka Euroopa Liidu nn järelejõudva majandusega riikides; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et äkilise välismõjuga (näiteks kõrge riskitasemega (subprime) hüpoteeklaenude kriis) toimetulekuks on vaja kujundada makromajanduskavasid, kus võetakse arvesse mitte üksnes olukorda euroalal, vaid ka Euroopa Liidu nn järelejõudva majandusega riikides;

Riigi rahandus – laiema ja terviklikuma majandusliku lähenemisviisi keskne tegur

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et peamine eesmärk – kindel ja konsolideeritud riigi rahandus – tuleks määratleda uue stabiilsuse ja kasvu paktiga seatavate kohustuste alusel ning samas ka Lissaboni strateegia arengu, kasvu ja konkurentsivõime perspektiivis, mis nõuab nii struktuurilisi reforme kui ka riiklike kulutuste ja maksustamise struktuure, mis toetavad investeeringuid (inimkapitali, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, haridusse ja koolitusse, sealhulgas kõrgharidusse, tervishoidu, infrastruktuuri, keskkonda, julgeolekusse ja õigussüsteemi) ning sissetuleku ümberjaotamist, et toetada sotsiaalset ühtekuuluvust, kasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et peamine eesmärk – kindel ja konsolideeritud riigi rahandus – tuleks määratleda uue stabiilsuse ja kasvu paktiga seatavate kohustuste alusel ning samas ka Lissaboni strateegia arengu, kasvu ja konkurentsivõime perspektiivis, mis nõuab nii struktuurilisi reforme kui ka riiklike kulutuste ja maksustamise struktuure, mis toetavad investeeringuid (inimkapitali, teadusuuringutesse ja innovatsiooni, haridusse ja koolitusse, sealhulgas kõrgharidusse, tervishoidu, infrastruktuuri, keskkonda, julgeolekusse ja õigussüsteemi) ning sissetuleku ümberjaotamist, et toetada sotsiaalset ühtekuuluvust, kasvu ja tööhõivet;

| 24. | rõhutab, et riigi rahanduse eesmärgid, mis on püstitatud Lissaboni uue tsükli integreeritud suuniste alusel, peaksid loomulikul moel ja tihedalt ühendama stabiilsus- ja lähenemiskavad riiklike reformikavadega; on veendunud, et terve ja kasvule orienteeritud Euroopa riikide rahanduse lisatav väärtus peaks peegelduma – eriti euroalal – Euroopa avaliku infrastruktuuri investeeringute poliitikas, mis on formuleeritud ja kooskõlastatud ühiste eesmärkide alusel, mida võib rahastada mitte ainult riiklikest eelarvetest ja (osaliselt) ELi eelarvest, vaid ka uutest Euroopa rahastamisvahenditest (nagu Eurobond või Euroopa Investeerimisfond), mille eesmärgiks on toetada Euroopa Liidu ja euroala kasvu, tootlikkust ja konkurentsivõimet rahvusvahelises kontekstis; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et riigi rahanduse eesmärgid, mis on püstitatud Lissaboni uue tsükli integreeritud suuniste alusel, peaksid loomulikul moel ja tihedalt ühendama stabiilsus- ja lähenemiskavad riiklike reformikavadega; on veendunud, et terve ja kasvule orienteeritud Euroopa riikide rahanduse lisatav väärtus peaks peegelduma – eriti euroalal – Euroopa avaliku infrastruktuuri investeeringute poliitikas, mis on formuleeritud ja kooskõlastatud ühiste eesmärkide alusel, mida võib rahastada mitte ainult riiklikest eelarvetest ja (osaliselt) ELi eelarvest, vaid ka uutest Euroopa rahastamisvahenditest (nagu Eurobond või Euroopa Investeerimisfond), mille eesmärgiks on toetada Euroopa Liidu ja euroala kasvu, tootlikkust ja konkurentsivõimet rahvusvahelises kontekstis;

| 25. | on seisukohal, et kasulik oleks luua kohustuslik mehhanism lisaks Euroopa Parlamendile ka liikmesriikide parlamentidega konsulteerimiseks, pidades silmas stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koordineeritud arendamist stabiilsuse ja kasvu pakti raames ning riiklike reformikavade arendamist integreeritud Lissaboni suuniste raames, nii, et need programmid oleksid omavahel ühendatud ja neid esitataks koos, võimaluse korral iga aasta sügisel; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et kasulik oleks luua kohustuslik mehhanism lisaks Euroopa Parlamendile ka liikmesriikide parlamentidega konsulteerimiseks, pidades silmas stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koordineeritud arendamist stabiilsuse ja kasvu pakti raames ning riiklike reformikavade arendamist integreeritud Lissaboni suuniste raames, nii, et need programmid oleksid omavahel ühendatud ja neid esitataks koos, võimaluse korral iga aasta sügisel;

| 26. | nõustub, et demograafilised muutused teevad struktuurireformi vajalikumaks, eriti seoses pensioniskeemide, tervishoiu ja pikaajalise hooldusega, ning juhib tähelepanu sellele, et oleks liiga piirav keskenduda ainult vananevale elanikkonnale (ja vähenevale sündivusele), võtmata arvesse üleilmastumise mõju, sealhulgas kolmandatest riikidest lakkamatu voona saabuvaid sisserändajaid, keda ei ajenda ainult majanduslikud põhjused, vaid kes põgenevad ka sõja ja kliimakatastroofide eest; |
| --- | --- |

26.

nõustub, et demograafilised muutused teevad struktuurireformi vajalikumaks, eriti seoses pensioniskeemide, tervishoiu ja pikaajalise hooldusega, ning juhib tähelepanu sellele, et oleks liiga piirav keskenduda ainult vananevale elanikkonnale (ja vähenevale sündivusele), võtmata arvesse üleilmastumise mõju, sealhulgas kolmandatest riikidest lakkamatu voona saabuvaid sisserändajaid, keda ei ajenda ainult majanduslikud põhjused, vaid kes põgenevad ka sõja ja kliimakatastroofide eest;

| 27. | tõstab esile tööhõive ja sotsiaalse kaasamise poliitika olulisust, kus võetakse vajalikul määral arvesse eri põlvkondade, sugude ja üksikisikute vajadusi, tuginedes turvalise paindlikkuse põhimõttele ja seega ennetavatele meetmetele palkade ja sissetulekute toetamiseks sotsiaalse dialoogi abil, mis seab esikohale tootlikkuse suurenemise, jätmata kõrvale meetmeid pensionide kaitseks, pidades silmas, et puudulik pension ei ole ainult sotsiaalne probleem, vaid see suurendab ka sotsiaalkindlustuse kulutusi ning toob seega kaasa suuremad kulud riigi rahandusele; |
| --- | --- |

27.

tõstab esile tööhõive ja sotsiaalse kaasamise poliitika olulisust, kus võetakse vajalikul määral arvesse eri põlvkondade, sugude ja üksikisikute vajadusi, tuginedes turvalise paindlikkuse põhimõttele ja seega ennetavatele meetmetele palkade ja sissetulekute toetamiseks sotsiaalse dialoogi abil, mis seab esikohale tootlikkuse suurenemise, jätmata kõrvale meetmeid pensionide kaitseks, pidades silmas, et puudulik pension ei ole ainult sotsiaalne probleem, vaid see suurendab ka sotsiaalkindlustuse kulutusi ning toob seega kaasa suuremad kulud riigi rahandusele;

| 28. | on arvamusel, et Lissaboni strateegia poliitikaga hõlmatud finantsturud ja -teenused tuleks siduda finantsstabiilsuse ja järelevalve mehhanismidega, mis tagavad kasvu ja riigi rahanduse kaitse negatiivsete tagajärgede eest; tunneb muret tuletisinstrumentide ja uute finantsinstrumentide kasutamise pärast, eelkõige kohalike omavalitsuste poolt, mis võib kahjustada kohalike piirkondade olukorda; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et Lissaboni strateegia poliitikaga hõlmatud finantsturud ja -teenused tuleks siduda finantsstabiilsuse ja järelevalve mehhanismidega, mis tagavad kasvu ja riigi rahanduse kaitse negatiivsete tagajärgede eest; tunneb muret tuletisinstrumentide ja uute finantsinstrumentide kasutamise pärast, eelkõige kohalike omavalitsuste poolt, mis võib kahjustada kohalike piirkondade olukorda;

| 29. | peab riigi rahanduses vajalikuks uut lähenemist, mis on süstemaatiline ja liikmesriikide, eelkõige euroalasse kuuluvate liikmesriikide vahel kooskõlastatud, mille eesmärk on toetada pikaajalist majanduskasvu (ja kasvupotentsiaali) ning mis keskendub riigi rahanduse kvaliteedi määratlemise ja mõõtmise mitmemõõtmelisele raamistikule, mis muudab Euroopa majanduse järskude välismõjude suhtes paindlikuks ja võimaldab reageerida demograafilistele probleemidele ning rahvusvahelisele konkurentsile ja tagada sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

29.

peab riigi rahanduses vajalikuks uut lähenemist, mis on süstemaatiline ja liikmesriikide, eelkõige euroalasse kuuluvate liikmesriikide vahel kooskõlastatud, mille eesmärk on toetada pikaajalist majanduskasvu (ja kasvupotentsiaali) ning mis keskendub riigi rahanduse kvaliteedi määratlemise ja mõõtmise mitmemõõtmelisele raamistikule, mis muudab Euroopa majanduse järskude välismõjude suhtes paindlikuks ja võimaldab reageerida demograafilistele probleemidele ning rahvusvahelisele konkurentsile ja tagada sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus;

Riigi rahanduse kvaliteet: tulud ja kulud

| 30. | peab ülimalt oluliseks, et liikmesriigid püüaksid rakendada ühtset kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat, mis põhineb hindamismeetodil, mis hõlmab näitajaid ja eesmärke, mille formuleerimisel ja määratlemisel peaksid osalema Euroopa Parlament ja riikide parlamendid; peab komisjoni ettepanekut kasulikuks ja pooldab eelarvepoliitika hindamise süsteemi, mis keskendub konkreetsetele aspektidele, nagu riiklike kulutuste struktuur, tõhusus ja tulemuslikkus, maksusüsteemide ülesehitus ja tõhusus, avaliku halduse tõhusus ja kvaliteet, mõistlik eelarve haldamine ning kvaliteetse rahanduspoliitika koordineerimise meetod liikmesriikide vahel; nõuab nimetatud eesmärkide saavutamiseks riikide eelarvete võrreldavuse parandamist; |
| --- | --- |

30.

peab ülimalt oluliseks, et liikmesriigid püüaksid rakendada ühtset kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat, mis põhineb hindamismeetodil, mis hõlmab näitajaid ja eesmärke, mille formuleerimisel ja määratlemisel peaksid osalema Euroopa Parlament ja riikide parlamendid; peab komisjoni ettepanekut kasulikuks ja pooldab eelarvepoliitika hindamise süsteemi, mis keskendub konkreetsetele aspektidele, nagu riiklike kulutuste struktuur, tõhusus ja tulemuslikkus, maksusüsteemide ülesehitus ja tõhusus, avaliku halduse tõhusus ja kvaliteet, mõistlik eelarve haldamine ning kvaliteetse rahanduspoliitika koordineerimise meetod liikmesriikide vahel; nõuab nimetatud eesmärkide saavutamiseks riikide eelarvete võrreldavuse parandamist;

| 31. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat koos eelarvepoliitika hindamise süsteemiga – näiteks tulemuspõhine eelarve koostamine (tuginedes OECD mudelile) – eesmärgiga parandada riiklike kulutuste kvaliteeti, tugevdades vahendite eraldamise ja tulemuste vahelist seost; märgib, et soopõhine eelarve koostamine on hea näide tulemuspõhise eelarve koostamise kohta; see on meetod, mida Euroopa Parlament ise soovitab ja edendab, mida kohaldatakse erineval määral mitmetes liikmesriikides nii kohalikul kui ka riiklikul tasandil ning mida tuleks rakendada järjekindlamalt, sealhulgas ka ühenduse tasandil; palub komisjonil välja töötada tulemuspõhise eelarve koostamise meetodid, suunised ja näitajad, mille alusel oleks võimalik liikmesriikide rahandus- ja makromajanduspoliitikat võrrelda ja ühtlustada, ning tunnistab, et see nõuab teadlike kodanike suuremat kaasamist ja seega ka suuremat vastutustunnet; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kvaliteetset riigi rahanduspoliitikat koos eelarvepoliitika hindamise süsteemiga – näiteks tulemuspõhine eelarve koostamine (tuginedes OECD mudelile) – eesmärgiga parandada riiklike kulutuste kvaliteeti, tugevdades vahendite eraldamise ja tulemuste vahelist seost; märgib, et soopõhine eelarve koostamine on hea näide tulemuspõhise eelarve koostamise kohta; see on meetod, mida Euroopa Parlament ise soovitab ja edendab, mida kohaldatakse erineval määral mitmetes liikmesriikides nii kohalikul kui ka riiklikul tasandil ning mida tuleks rakendada järjekindlamalt, sealhulgas ka ühenduse tasandil; palub komisjonil välja töötada tulemuspõhise eelarve koostamise meetodid, suunised ja näitajad, mille alusel oleks võimalik liikmesriikide rahandus- ja makromajanduspoliitikat võrrelda ja ühtlustada, ning tunnistab, et see nõuab teadlike kodanike suuremat kaasamist ja seega ka suuremat vastutustunnet;

| 32. | tervitab komisjoni algatatud mõttevahetust selle üle, kuidas muuta maksusüsteem kvaliteetseks, tõhusaks ja tulemuslikuks; on seisukohal, et liikmesriikide maksureformid viivad majanduskasvu suurenemisele ainult siis, kui need on kohandatud institutsioonilise ja haldussüsteemi, tootmissüsteemi ja tööturu (eeskätt tööhõive määra ja varimajanduse mõõtmete) konkreetsete tingimustega igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

32.

tervitab komisjoni algatatud mõttevahetust selle üle, kuidas muuta maksusüsteem kvaliteetseks, tõhusaks ja tulemuslikuks; on seisukohal, et liikmesriikide maksureformid viivad majanduskasvu suurenemisele ainult siis, kui need on kohandatud institutsioonilise ja haldussüsteemi, tootmissüsteemi ja tööturu (eeskätt tööhõive määra ja varimajanduse mõõtmete) konkreetsete tingimustega igas liikmesriigis;

| 33. | juhib tähelepanu liikmesriikide erinevustele maksukoormuse ja struktuuri osas; tunnistab, et on raske kavandada ühtset maksureformi, mis tooks kaasa majanduskasvu – arvestades otseselt maksustamiselt kaudsele, tarbimispõhisele maksustamisele ülemineku eeliseid (laiem maksubaas) ja puudusi (progresseeruvuse põhimõtte nõrgenemine); rõhutab siiski, et maksusüsteemi tõhususe ja maksutulu suurendamise, tööhõive suurendamise, moonutuste vähendamise ja ühenduse tasandi majanduskasvu kiirendamise eesmärgil oleks võimalik võtta rida ühiseid meetmeid, sealhulgas eelkõige:






  — | laiema maksubaasi (ja madalamate määrade) rakendamine, et vähendada moonutusi ja suurendada tulusid; |
| --- | --- | --- |

33.

juhib tähelepanu liikmesriikide erinevustele maksukoormuse ja struktuuri osas; tunnistab, et on raske kavandada ühtset maksureformi, mis tooks kaasa majanduskasvu – arvestades otseselt maksustamiselt kaudsele, tarbimispõhisele maksustamisele ülemineku eeliseid (laiem maksubaas) ja puudusi (progresseeruvuse põhimõtte nõrgenemine); rõhutab siiski, et maksusüsteemi tõhususe ja maksutulu suurendamise, tööhõive suurendamise, moonutuste vähendamise ja ühenduse tasandi majanduskasvu kiirendamise eesmärgil oleks võimalik võtta rida ühiseid meetmeid, sealhulgas eelkõige:

—

laiema maksubaasi (ja madalamate määrade) rakendamine, et vähendada moonutusi ja suurendada tulusid;

| — | töö maksustamise vähendamine maksukoormuse õiglasema jaotamise teel maksumaksjate eri kategooriate vahel; soodustuste ja maksuvabastusskeemide ümberkorraldamine ning eeskätt ümberlülitumine teistele teguritele või valdkondadele; |
| --- | --- |

—

töö maksustamise vähendamine maksukoormuse õiglasema jaotamise teel maksumaksjate eri kategooriate vahel; soodustuste ja maksuvabastusskeemide ümberkorraldamine ning eeskätt ümberlülitumine teistele teguritele või valdkondadele;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et maksureformid, mille eesmärgiks on usaldusväärne riigi rahandus, majanduskasv, tõhusus, lihtsustamine, moonutuste kõrvaldamine ja võitlus maksupettuste ning maksudest kõrvalehiilimise ja maksuparadiiside vastu, on edukamad, kui need on liikmesriikide, eriti euroala riikide vahel koordineeritud ja ühendatud, võttes arvesse siseturu arengu- ja konkurentsipotentsiaali; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et maksureformid, mille eesmärgiks on usaldusväärne riigi rahandus, majanduskasv, tõhusus, lihtsustamine, moonutuste kõrvaldamine ja võitlus maksupettuste ning maksudest kõrvalehiilimise ja maksuparadiiside vastu, on edukamad, kui need on liikmesriikide, eriti euroala riikide vahel koordineeritud ja ühendatud, võttes arvesse siseturu arengu- ja konkurentsipotentsiaali;

| 35. | juhib tähelepanu kesksele teemale, milleks on säästvale kasvule suunatud riiklike kulutuste struktuur, ning rõhutab, et infrastruktuuri ja inimkapitali tehtavate investeeringute kvaliteet ja tõhusus soodustab Euroopa majanduse tootlikkuse ja konkurentsivõime kasvu, kui investeeringute puhul seatakse esikohale üldhuviteenused inimeste vajaduste ja elanikkonna koosseisu eelneva määratlemise alusel ning pööratakse erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse poliitikale ja demograafilistele muutustele; juhib tähelepanu sellele, et elanikkonna vananemisest tulenevat survet sotsiaal- ja terviseteenustele saab vähendada investeeringutega terviseharidusse; rõhutab, et riiklikud kulutused tuleb ümber korraldada, jaotades eelarvevahendid ümber majanduskasvu soodustavatele sektoritele, kasutades riiklike ressursse tõhusamalt ja tulemuslikumalt ning nähes ette asjakohase integreeritud avaliku ja erasektori võrgustiku; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu kesksele teemale, milleks on säästvale kasvule suunatud riiklike kulutuste struktuur, ning rõhutab, et infrastruktuuri ja inimkapitali tehtavate investeeringute kvaliteet ja tõhusus soodustab Euroopa majanduse tootlikkuse ja konkurentsivõime kasvu, kui investeeringute puhul seatakse esikohale üldhuviteenused inimeste vajaduste ja elanikkonna koosseisu eelneva määratlemise alusel ning pööratakse erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse poliitikale ja demograafilistele muutustele; juhib tähelepanu sellele, et elanikkonna vananemisest tulenevat survet sotsiaal- ja terviseteenustele saab vähendada investeeringutega terviseharidusse; rõhutab, et riiklikud kulutused tuleb ümber korraldada, jaotades eelarvevahendid ümber majanduskasvu soodustavatele sektoritele, kasutades riiklike ressursse tõhusamalt ja tulemuslikumalt ning nähes ette asjakohase integreeritud avaliku ja erasektori võrgustiku;

| 36. | juhib tähelepanu vajadusele reformida ja ajakohastada avalik haldus, mis on riikliku kulu- ja tulusüsteemi keskmes, ning tagada, et see vastaks tulemuslikkuse, tõhususe ja tootlikkuse, vastutuse ja tulemuste hindamise kriteeriumidele, mis on kujundatud vastavalt liikmesriikide avaliku halduse ja riiklike ning kohalike institutsioonide struktuurile, ning võttes vajalikul määral arvesse Euroopa Liidu tegevusest tulenevaid kohustusi ja võimalusi, tagades, et avalikku sektorit seostatakse mõistliku eelarvega ning see aitab majanduse konkurentsivõimet suurendada; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu vajadusele reformida ja ajakohastada avalik haldus, mis on riikliku kulu- ja tulusüsteemi keskmes, ning tagada, et see vastaks tulemuslikkuse, tõhususe ja tootlikkuse, vastutuse ja tulemuste hindamise kriteeriumidele, mis on kujundatud vastavalt liikmesriikide avaliku halduse ja riiklike ning kohalike institutsioonide struktuurile, ning võttes vajalikul määral arvesse Euroopa Liidu tegevusest tulenevaid kohustusi ja võimalusi, tagades, et avalikku sektorit seostatakse mõistliku eelarvega ning see aitab majanduse konkurentsivõimet suurendada;

| 37. | rõhutab, kui tähtis on eelarve usaldusväärne haldamine, mis põhineb eeskirjade ja menetluste kogumil, millega määratakse kindlaks avaliku sektori eelarvete koostamine, rakendamine ja järelevalve keskmise ajavahemiku jooksul, võttes arvesse liikmesriikide eelarvete konsolideerimist ja avaliku sektori kulutuste ümberkorraldamist, millega kaasneb kontekstianalüüsi meetod (ühenduse, riiklikul ja kohalikul tasandil) ja eesmärkide määratlemine, kaasa arvatud eelnev ja järgnev mõju hindamine, tulemuste ja tegevuse mõõtmine ja hindamine ning tulemuspõhise eelarve koostamise mehhanismide reguleerimine; arvab, et tuleb tegutseda tagamaks, et liikmesriikide maksuhalduse eeskirjad oleksid liikmesriikides ja eriti euroalal ühtsed ning konteksti arvestavad nii ajastuse kui ka eesmärkide osas; samuti arvab, et need maksuhalduse eeskirjad peaksid olema seotud majanduse juhtimisega, et edendada ühiseid eelarve, majanduse ja investeerimise võimalusi, mis on suunatud samadele eesmärkidele suurema tõhususe ja mitmekordse mõju nimel, ning saavutada märkimisväärseid tulemusi, mis on praegustes rasketes majandustingimustes eriti vajalikud; on seisukohal, et valitseb oht, et kooskõlastamata riiklikud majanduse taastamise plaanid võivad üksteist vastastikku tühistada; märgib sellega seoses, et liikmesriikide eelarved tuleb koostada ühiste majanduslike perspektiivide ja analüüside alusel; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui tähtis on eelarve usaldusväärne haldamine, mis põhineb eeskirjade ja menetluste kogumil, millega määratakse kindlaks avaliku sektori eelarvete koostamine, rakendamine ja järelevalve keskmise ajavahemiku jooksul, võttes arvesse liikmesriikide eelarvete konsolideerimist ja avaliku sektori kulutuste ümberkorraldamist, millega kaasneb kontekstianalüüsi meetod (ühenduse, riiklikul ja kohalikul tasandil) ja eesmärkide määratlemine, kaasa arvatud eelnev ja järgnev mõju hindamine, tulemuste ja tegevuse mõõtmine ja hindamine ning tulemuspõhise eelarve koostamise mehhanismide reguleerimine; arvab, et tuleb tegutseda tagamaks, et liikmesriikide maksuhalduse eeskirjad oleksid liikmesriikides ja eriti euroalal ühtsed ning konteksti arvestavad nii ajastuse kui ka eesmärkide osas; samuti arvab, et need maksuhalduse eeskirjad peaksid olema seotud majanduse juhtimisega, et edendada ühiseid eelarve, majanduse ja investeerimise võimalusi, mis on suunatud samadele eesmärkidele suurema tõhususe ja mitmekordse mõju nimel, ning saavutada märkimisväärseid tulemusi, mis on praegustes rasketes majandustingimustes eriti vajalikud; on seisukohal, et valitseb oht, et kooskõlastamata riiklikud majanduse taastamise plaanid võivad üksteist vastastikku tühistada; märgib sellega seoses, et liikmesriikide eelarved tuleb koostada ühiste majanduslike perspektiivide ja analüüside alusel;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelöeldut arvesse võttes looma liikmesriikide eelarvepoliitika järelevalveks ja kvaliteedi hindamiseks kooskõlastamismehhanismi, mis on tihedalt seotud stabiilsuse ja kasvu pakti mehhanismidega ning kus rakendatakse Lissaboni strateegia ühtseid suuniseid, tuginedes süstemaatilisele kvaliteediaruandlusele, kvaliteetse riigi rahanduspoliitika hindamisele tulemuspõhise eelarve koostamise süsteemi kaudu ja kvaliteetse riigi rahanduspoliitika regulaarsele läbivaatamisele; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelöeldut arvesse võttes looma liikmesriikide eelarvepoliitika järelevalveks ja kvaliteedi hindamiseks kooskõlastamismehhanismi, mis on tihedalt seotud stabiilsuse ja kasvu pakti mehhanismidega ning kus rakendatakse Lissaboni strateegia ühtseid suuniseid, tuginedes süstemaatilisele kvaliteediaruandlusele, kvaliteetse riigi rahanduspoliitika hindamisele tulemuspõhise eelarve koostamise süsteemi kaudu ja kvaliteetse riigi rahanduspoliitika regulaarsele läbivaatamisele;

*

- *

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 74E, 20.3.2008, lk 780.

(2)  ELT C 304E, 1.12.2005, lk 132.

(3)  ELT C 175E, 10.7.2008, lk 569.

(4)  ELT C 314E, 21.12.2006, lk 125.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0057.

(6)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 422.

(7)  ELT C 287E, 29.11.2007, lk 535.

(8)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 441.

(9)  ELT C 74 E, 24.3.2004, lk 746.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0506.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/46

---

Fibromüalgia

P6_TA(2009)0014

Euroopa Parlamendi deklaratsioon fibromüalgia kohta

(2010/C 46 E/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et peaaegu 14 miljonit inimest Euroopa Liidus ja 1–3% kogu elanikkonnast üle maailma põeb fibromüalgiat – nõrgestavat seisundit, mis toob kaasa kroonilise valu üle keha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et peaaegu 14 miljonit inimest Euroopa Liidus ja 1–3% kogu elanikkonnast üle maailma põeb fibromüalgiat – nõrgestavat seisundit, mis toob kaasa kroonilise valu üle keha;

| B. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on tunnistanud fibromüalgia haiguseks alates 1992. aastast, kuid ELis ei ole seda senini ametlikus terviseseisundite indeksis määratletud, mistõttu ei saa haigust patsientidel ametlikult diagnoosida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on tunnistanud fibromüalgia haiguseks alates 1992. aastast, kuid ELis ei ole seda senini ametlikus terviseseisundite indeksis määratletud, mistõttu ei saa haigust patsientidel ametlikult diagnoosida;

| C. | arvestades, et fibromüalgiat põdevad patsiendid käivad sagedamini üldarsti juures, neid suunatakse sagedamini eriarsti juurde, neile väljastatakse rohkem haiguslehti ja nad saavad rohkem statsionaarseid tervishoiuteenuseid ning koormavad sellega ELi tunduvalt majanduslikult; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fibromüalgiat põdevad patsiendid käivad sagedamini üldarsti juures, neid suunatakse sagedamini eriarsti juurde, neile väljastatakse rohkem haiguslehti ja nad saavad rohkem statsionaarseid tervishoiuteenuseid ning koormavad sellega ELi tunduvalt majanduslikult;

| D. | arvestades, et fibromüalgiat põdevatel inimestel on raskusi täisväärtusliku ja sõltumatu elu elamisega, kui neil puudub juurdepääs asjakohasele ravile ja abile, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fibromüalgiat põdevatel inimestel on raskusi täisväärtusliku ja sõltumatu elu elamisega, kui neil puudub juurdepääs asjakohasele ravile ja abile,

| 1. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles:






  — | arendama välja ühenduse strateegiat fibromüalgia osas, et tunnistada see seisund haiguseks; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles:

—

arendama välja ühenduse strateegiat fibromüalgia osas, et tunnistada see seisund haiguseks;

| — | aitama tõsta teadlikkust nimetatud seisundist ning hõlbustama tervishoiutöötajate ja patsientide juurdepääsu teabele, toetades ELi ja siseriiklikke teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; |
| --- | --- |

—

aitama tõsta teadlikkust nimetatud seisundist ning hõlbustama tervishoiutöötajate ja patsientide juurdepääsu teabele, toetades ELi ja siseriiklikke teadlikkuse tõstmise kampaaniaid;

| — | ergutama liikmesriike parandama juurdepääsu diagnoosile ja ravile; |
| --- | --- |

—

ergutama liikmesriike parandama juurdepääsu diagnoosile ja ravile;

| — | hõlbustama fibromüalgia alaseid uuringuid teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammide ja tulevaste teadusuuringute programmide kaudu; |
| --- | --- |

—

hõlbustama fibromüalgia alaseid uuringuid teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammide ja tulevaste teadusuuringute programmide kaudu;

| — | hõlbustama programmide väljatöötamist fibromüalgia kohta andmete kogumiseks; |
| --- | --- |

—

hõlbustama programmide väljatöötamist fibromüalgia kohta andmete kogumiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
  Allakirjutanute nimed
  Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vincenzo Aita, Jim Allister, Alexander Alvaro, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, Elspeth Attwooll, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Paolo Bartolozzi, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Thijs Berman, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Jan Březina, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fernando Fernández Martín, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Roberto Fiore, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Glyn Ford, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Urszula Gacek, Michael Gahler, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Jean-Paul Gauzès, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Jim Higgins, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Christoph Konrad, Maria Eleni Koppa, Eija-Riitta Korhola, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Esther De Lange, Raymond Langendries, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marcin Libicki, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Antonio Masip Hidalgo, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Manolis Mavrommatis, Erik Meijer, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Cristiana Muscardini, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Cătălin-Ioan Nechifor, Bill Newton Dunn, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Aldo Patriciello, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, John Purvis, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Marco Rizzo, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Toomas Savi, Christel Schaldemose, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Martin Schulz, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, David Sumberg, László Surján, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, József Szájer, István Szent-Iványi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 14. jaanuari 2009

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/48

---

Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus 2004–2008

P6_TA(2009)0019

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (2007/2145(INI))

(2010/C 46 E/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („harta”), mis võeti vastu 12. detsembril 2007; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat („harta”), mis võeti vastu 12. detsembril 2007;

| — | võttes arvesse eesmärke kujundada liidust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ning rakendada Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud vabaduse, demokraatia, põhivabaduste austamise ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesmärke kujundada liidust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ning rakendada Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7 sätestatud vabaduse, demokraatia, põhivabaduste austamise ja õigusriigi põhimõtteid;

| — | võttes arvesse uuendusi, millega nõusolekut märkisid liikmesriikide valitsused 13. detsembril 2007 Lissaboni lepingule alla kirjutades ning mille seas on olulisel kohal harta muutmine õiguslikult siduvaks ning kohustus ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuendusi, millega nõusolekut märkisid liikmesriikide valitsused 13. detsembril 2007 Lissaboni lepingule alla kirjutades ning mille seas on olulisel kohal harta muutmine õiguslikult siduvaks ning kohustus ühineda Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (1) ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (2) ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (1) ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (2) ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (3) (edaspidi „põhiõiguste amet”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrust (EÜ) nr 168/2007, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (3) (edaspidi „põhiõiguste amet”);

| — | võttes arvesse põhiõiguste ameti, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste ameti, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ning asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide aruandeid;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu sõltumatute ekspertide võrgustiku koostatud iga-aastaseid aruandeid põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu sõltumatute ekspertide võrgustiku koostatud iga-aastaseid aruandeid põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu organite aruandeid, eelkõige Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee ja inimõiguste voliniku aruandeid inimõiguste olukorra kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu organite aruandeid, eelkõige Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee ja inimõiguste voliniku aruandeid inimõiguste olukorra kohta;

| — | võttes arvesse oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruandeid ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamiskeskustesse tehtud külastuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aruandeid ebaseaduslike sisserändajate kinnipidamiskeskustesse tehtud külastuste kohta;

| — | võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone põhiõiguste ja inimõiguste valdkonnas;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni poolt käesoleva resolutsiooni ettevalmistamise käigus korraldatud avalikke kohtumisi ja mõttevahetusi, eelkõige 8. oktoobril 2007 toimunud kohtumist konstitutsioonikohtute ja ülemkohtute kohtunikega, 19. mail 2008 toimunud kohtumist Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikuga ja 6. oktoobril 2008 toimunud kohtumist valitsusväliste organisatsioonide esindajatega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni poolt käesoleva resolutsiooni ettevalmistamise käigus korraldatud avalikke kohtumisi ja mõttevahetusi, eelkõige 8. oktoobril 2007 toimunud kohtumist konstitutsioonikohtute ja ülemkohtute kohtunikega, 19. mail 2008 toimunud kohtumist Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikuga ja 6. oktoobril 2008 toimunud kohtumist valitsusväliste organisatsioonide esindajatega;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0479/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0479/2008),

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 6 kohaselt on Euroopa Liit rajatud ühistele väärtustele ja põhiõiguste austamisele, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 6 kohaselt on Euroopa Liit rajatud ühistele väärtustele ja põhiõiguste austamisele, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament ELi kodanike otse valitud esindajana ja nende õiguste tagajana on veendunud, et tal on suur vastutus nende põhimõtete rakendamisel, eelkõige tulenevalt asjaolust, et praeguste asutamislepingute tingimustes on üksisiku õigus esitada kaebus ühenduse kohtutele ja Euroopa ombudsmanile väga piiratud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament ELi kodanike otse valitud esindajana ja nende õiguste tagajana on veendunud, et tal on suur vastutus nende põhimõtete rakendamisel, eelkõige tulenevalt asjaolust, et praeguste asutamislepingute tingimustes on üksisiku õigus esitada kaebus ühenduse kohtutele ja Euroopa ombudsmanile väga piiratud;

| C. | arvestades, et kindla menetluse kehtestamine selleks, et kontrollida õigusakti ettepanekute kooskõla hartaga, on üks harta vastuvõtmisest 7. detsembril 2000 tulenevaid vajadusi, mida komisjon on tunnistanud, võttes 2001. aastal vastu sellekohased sätted, ja mida Euroopa Parlament on komisjonile ka meelde tuletanud 15. märtsil 2007. aastal vastu võetud resolutsioonis harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes ning selle korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika kohta (4); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kindla menetluse kehtestamine selleks, et kontrollida õigusakti ettepanekute kooskõla hartaga, on üks harta vastuvõtmisest 7. detsembril 2000 tulenevaid vajadusi, mida komisjon on tunnistanud, võttes 2001. aastal vastu sellekohased sätted, ja mida Euroopa Parlament on komisjonile ka meelde tuletanud 15. märtsil 2007. aastal vastu võetud resolutsioonis harta järgimise kohta komisjoni õigusaktide ettepanekutes ning selle korrapärase ja nõuetekohase kontrollimise metoodika kohta (4);

| D. | arvestades, et ratifitseerimiseks esitatud Lissaboni lepingus viidatakse otseselt hartale ning antakse sellele aluslepingutega võrdväärne õigusjõud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ratifitseerimiseks esitatud Lissaboni lepingus viidatakse otseselt hartale ning antakse sellele aluslepingutega võrdväärne õigusjõud;

| E. | arvestades, et kui harta lisatakse ELi esmasesse õigusse, siis omandavad selles määratletud õigused siduva jõu teisese õiguse kaudu, millega neid õigusi rakendatakse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui harta lisatakse ELi esmasesse õigusse, siis omandavad selles määratletud õigused siduva jõu teisese õiguse kaudu, millega neid õigusi rakendatakse;

| F. | arvestades, et õiguslikust staatusest sõltumata on harta aastatega kujunenud Euroopa kohtute, sealhulgas Euroopa Esimese Astme Kohtu, Euroopa Ühenduste Kohtu, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja mitmete konstitutsioonikohtute jaoks inspiratsiooniallikaks kohtupraktikas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õiguslikust staatusest sõltumata on harta aastatega kujunenud Euroopa kohtute, sealhulgas Euroopa Esimese Astme Kohtu, Euroopa Ühenduste Kohtu, Euroopa Inimõiguste Kohtu ja mitmete konstitutsioonikohtute jaoks inspiratsiooniallikaks kohtupraktikas;

| G. | arvestades, et tõelise põhiõiguste kultuuri loomine ELis eeldab põhiõiguste üldise järelevalvesüsteemi väljatöötamist, mis hõlmaks ka nõukogu ja valitsustevahelise koostöö osana vastuvõetud otsuseid, kuivõrd põhiõiguste kaitse ei tähenda ainult formaalset reeglite järgimist, vaid ennekõike põhiõiguste aktiivset edendamist ja sekkumist juhul, kui liikmesriigid põhiõigusi rikuvad või neid mitterahuldavalt jõustavad, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tõelise põhiõiguste kultuuri loomine ELis eeldab põhiõiguste üldise järelevalvesüsteemi väljatöötamist, mis hõlmaks ka nõukogu ja valitsustevahelise koostöö osana vastuvõetud otsuseid, kuivõrd põhiõiguste kaitse ei tähenda ainult formaalset reeglite järgimist, vaid ennekõike põhiõiguste aktiivset edendamist ja sekkumist juhul, kui liikmesriigid põhiõigusi rikuvad või neid mitterahuldavalt jõustavad,

Sissejuhatus

| 1. | on seisukohal, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia alus ning Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamise oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et põhiõiguste tõhus kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia alus ning Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamise oluline eeltingimus;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et põhiõiguste kaitse hõlmab meetmeid eri tasanditel (rahvusvahelisel, Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil), ning rõhutab kohalike ja piirkondlike asutuste võimalikku rolli selliste õiguste praktilisel rakendamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et põhiõiguste kaitse hõlmab meetmeid eri tasanditel (rahvusvahelisel, Euroopa, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil), ning rõhutab kohalike ja piirkondlike asutuste võimalikku rolli selliste õiguste praktilisel rakendamisel ja edendamisel;

| 3. | väljendab kahetsust, et liikmesriigid väldivad jätkuvalt oma inimõigustealase poliitika ja tavade allutamist ELi tasandi järelevalvele ning püüavad jätta nende õiguste kaitse üksnes siseriiklikesse raamidesse, mis kahjustab Euroopa Liidu aktiivset rolli inimõiguste kaitsjana maailmas ja kõigutab ELi välispoliitika usaldusväärsust põhiõiguste kaitse alal; |
| --- | --- |

3.

väljendab kahetsust, et liikmesriigid väldivad jätkuvalt oma inimõigustealase poliitika ja tavade allutamist ELi tasandi järelevalvele ning püüavad jätta nende õiguste kaitse üksnes siseriiklikesse raamidesse, mis kahjustab Euroopa Liidu aktiivset rolli inimõiguste kaitsjana maailmas ja kõigutab ELi välispoliitika usaldusväärsust põhiõiguste kaitse alal;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 2 on Euroopa Ühenduste Kohtu ülesanne tagada põhiõiguste austamine, nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning muudest rahvusvahelise õiguse instrumentidest; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 2 on Euroopa Ühenduste Kohtu ülesanne tagada põhiõiguste austamine, nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ning muudest rahvusvahelise õiguse instrumentidest;

| 5. | rõhutab, et ELi lepingu artiklis 7 sätestatakse ELi menetlus eemärgiga tagada, et ELis ei toimuks inimõiguste ja põhivabaduste olulisi ja jätkuvaid rikkumisi, kuid seda menetlust ei ole kunagi kasutatud, hoolimata asjaolust, et liikmesriikides leiavad rikkumised aset, nagu tõestavad Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused; palub ELi institutsioonidel kehtestada ELi lepingu artikli 7 rakendamiseks järelevalvemehhanism ja objektiivsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi lepingu artiklis 7 sätestatakse ELi menetlus eemärgiga tagada, et ELis ei toimuks inimõiguste ja põhivabaduste olulisi ja jätkuvaid rikkumisi, kuid seda menetlust ei ole kunagi kasutatud, hoolimata asjaolust, et liikmesriikides leiavad rikkumised aset, nagu tõestavad Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused; palub ELi institutsioonidel kehtestada ELi lepingu artikli 7 rakendamiseks järelevalvemehhanism ja objektiivsed kriteeriumid;

| 6. | rõhutab, et kui Euroopa Ühenduste Kohtul on võimalik kasutada liikmesriikide ühesuguseid riigiõiguslikke tavasid inspiratsiooniallikana põhiõiguste alase kohtupraktika väljatöötamisel, kujutab harta endast minimaalsete õiguste ühisosa ning liikmesriigid ei saa kasutada argumenti, nagu tagaks harta teatavate õiguste nõrgema kaitse kui nende enda põhiseaduses sisalduvad tagatised, nende õiguste kaitse taseme alandamise ettekäändena; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kui Euroopa Ühenduste Kohtul on võimalik kasutada liikmesriikide ühesuguseid riigiõiguslikke tavasid inspiratsiooniallikana põhiõiguste alase kohtupraktika väljatöötamisel, kujutab harta endast minimaalsete õiguste ühisosa ning liikmesriigid ei saa kasutada argumenti, nagu tagaks harta teatavate õiguste nõrgema kaitse kui nende enda põhiseaduses sisalduvad tagatised, nende õiguste kaitse taseme alandamise ettekäändena;

| 7. | väljendab heameelt harta artikli 53 üle, mis võimaldab Euroopa Ühenduste Kohtul süvendada põhiõiguste alast kohtupraktikat, luues neile juriidilise aluse, mis on ELi õiguse arengu seisukohast väga oluline; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt harta artikli 53 üle, mis võimaldab Euroopa Ühenduste Kohtul süvendada põhiõiguste alast kohtupraktikat, luues neile juriidilise aluse, mis on ELi õiguse arengu seisukohast väga oluline;

| 8. | rõhutab, et liikmesriikide kohtunikel on inimõiguste jõustamisel oluline roll; nõuab tungivalt, et riigid võtaksid kasutusele süsteemi kohtunike järjepidevaks koolitamiseks põhiõiguste kaitse alal; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et liikmesriikide kohtunikel on inimõiguste jõustamisel oluline roll; nõuab tungivalt, et riigid võtaksid kasutusele süsteemi kohtunike järjepidevaks koolitamiseks põhiõiguste kaitse alal;

Üldised soovitused

| 9. | on seisukohal, et põhiõiguste rakendamine peab olema kõikide Euroopa poliitikavaldkondade eesmärk; on arvamusel, et Euroopa Liidu institutsioonid peaksid selleks põhiõigusi aktiivselt edendama ja kaitsma ning võtma neid õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel täiel määral arvesse; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et põhiõiguste rakendamine peab olema kõikide Euroopa poliitikavaldkondade eesmärk; on arvamusel, et Euroopa Liidu institutsioonid peaksid selleks põhiõigusi aktiivselt edendama ja kaitsma ning võtma neid õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel täiel määral arvesse;

| 10. | tunneb heameelt põhiõiguste ameti loomise üle, mis on esimene samm, et vastata Euroopa Parlamendi nõudmistele kehtestada integreeritud reguleeriv ja institutsiooniline raamistik, mille eesmärk on muuta harta toimimine reaalsuseks ning tagada selle kooskõla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni süsteemiga; juhib siiski tähelepanu sellele, et inimõiguste valdkonna sõltumatute ekspertide Euroopa võrgustiku iga-aastastes aruannetes inimõiguste kohta, mida avaldati 2005. aastani, vaadeldi kõikide hartas tunnustatud õiguste kohaldamist igas liikmesriigis, ning tunneb muret seoses asjaoluga, et põhiõiguste ameti piiratud volituste ja mainitud võrgustiku tegevuse lõpetamise tõttu võib süstemaatilise vaatluse alt välja jääda terve rida olulisi inimõiguste poliitika valdkondi Euroopas; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt põhiõiguste ameti loomise üle, mis on esimene samm, et vastata Euroopa Parlamendi nõudmistele kehtestada integreeritud reguleeriv ja institutsiooniline raamistik, mille eesmärk on muuta harta toimimine reaalsuseks ning tagada selle kooskõla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni süsteemiga; juhib siiski tähelepanu sellele, et inimõiguste valdkonna sõltumatute ekspertide Euroopa võrgustiku iga-aastastes aruannetes inimõiguste kohta, mida avaldati 2005. aastani, vaadeldi kõikide hartas tunnustatud õiguste kohaldamist igas liikmesriigis, ning tunneb muret seoses asjaoluga, et põhiõiguste ameti piiratud volituste ja mainitud võrgustiku tegevuse lõpetamise tõttu võib süstemaatilise vaatluse alt välja jääda terve rida olulisi inimõiguste poliitika valdkondi Euroopas;

| 11. | rõhutab põhiõiguste ameti piiratud volitusi silmas pidades, et inimõiguste küsimusi ei saa kunstlikult jagada esimese, teise ja kolmanda samba valdkondade alusel analoogiliselt sellega, nagu liikmesriigid on määratlenud Euroopa Liidu pädevusvaldkonnad, sest põhiõigused moodustavad jagamatu terviku ja on üksteisest sõltuvad; on arvamusel, et komisjon ja nõukogu peavad koostöös põhiõiguste ametiga esmalt saama ülevaate kõigist inimõigustealastest probleemidest liikmesriikides, piirdumata ainult rangelt Euroopa raamistiku, Euroopa Liidu päevateemade või spetsiifiliste õiguslike ja poliitiliste vahenditega, tegema kindlaks korduvad ja praegu aktuaalsed inimõigustealased probleemid liikmesriikides ning kaaluma kõiki rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil olemasolevaid mehhanisme; |
| --- | --- |

11.

rõhutab põhiõiguste ameti piiratud volitusi silmas pidades, et inimõiguste küsimusi ei saa kunstlikult jagada esimese, teise ja kolmanda samba valdkondade alusel analoogiliselt sellega, nagu liikmesriigid on määratlenud Euroopa Liidu pädevusvaldkonnad, sest põhiõigused moodustavad jagamatu terviku ja on üksteisest sõltuvad; on arvamusel, et komisjon ja nõukogu peavad koostöös põhiõiguste ametiga esmalt saama ülevaate kõigist inimõigustealastest probleemidest liikmesriikides, piirdumata ainult rangelt Euroopa raamistiku, Euroopa Liidu päevateemade või spetsiifiliste õiguslike ja poliitiliste vahenditega, tegema kindlaks korduvad ja praegu aktuaalsed inimõigustealased probleemid liikmesriikides ning kaaluma kõiki rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil olemasolevaid mehhanisme;

| 12. | palub komisjonil ja nõukogul kasutada heastavates meetmetes või ennetavas õiguslikus raamistikus teavet, mis on olemas tänu järelevalvele, mida teostavad ELis põhiõiguste amet, Euroopa Nõukogu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kontrolliorganid, riikide inimõigustega tegelevad instituudid ja valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil ja nõukogul kasutada heastavates meetmetes või ennetavas õiguslikus raamistikus teavet, mis on olemas tänu järelevalvele, mida teostavad ELis põhiõiguste amet, Euroopa Nõukogu, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kontrolliorganid, riikide inimõigustega tegelevad instituudid ja valitsusvälised organisatsioonid;

| 13. | jätab endale õiguse jälgida põhiõiguste ameti tööd ELis ja käsitleda inimõigustega seotud küsimusi, mis ei kuulu ameti pädevusse, ning palub komisjonil teha sedasama kooskõlas tema rolliga aluslepingute täitmise järelevalve alal; |
| --- | --- |

13.

jätab endale õiguse jälgida põhiõiguste ameti tööd ELis ja käsitleda inimõigustega seotud küsimusi, mis ei kuulu ameti pädevusse, ning palub komisjonil teha sedasama kooskõlas tema rolliga aluslepingute täitmise järelevalve alal;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et aktiivne õiguste poliitika ei saa piirduda ainult nende juhtumitega, mida avalikkuses kõige enam kajastatakse, ning et õiguste tõsiste rikkumiste üle noorte kinnistes kasvatusasutustes, vanadekodudes, hooldekodudes ja vanglates puudub kriitiline avalik järelevalve; rõhutab, et liikmesriigid ja EL peaksid tagama ekspertide järelevalve elamistingimuste üle sellistes kinnistes asutustes nii eeskirjade kui ka praktika osas; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et aktiivne õiguste poliitika ei saa piirduda ainult nende juhtumitega, mida avalikkuses kõige enam kajastatakse, ning et õiguste tõsiste rikkumiste üle noorte kinnistes kasvatusasutustes, vanadekodudes, hooldekodudes ja vanglates puudub kriitiline avalik järelevalve; rõhutab, et liikmesriigid ja EL peaksid tagama ekspertide järelevalve elamistingimuste üle sellistes kinnistes asutustes nii eeskirjade kui ka praktika osas;

| 15. | palub nõukogul tulevastesse iga-aastastesse aruannetesse, mis käsitlevad inimõiguste olukorda maailmas, lisada analüüsi nii olukorra kohta maailmas kui ka igas liikmesriigis; on seisukohal, et selline paralleelne analüüs näitaks, et EL on pühendunud inimõiguste kaitsmisele võrdväärselt nii ELi piires kui ka väljaspool, ja tõrjuks võimalikke süüdistusi topeltstandardite kasutamises; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul tulevastesse iga-aastastesse aruannetesse, mis käsitlevad inimõiguste olukorda maailmas, lisada analüüsi nii olukorra kohta maailmas kui ka igas liikmesriigis; on seisukohal, et selline paralleelne analüüs näitaks, et EL on pühendunud inimõiguste kaitsmisele võrdväärselt nii ELi piires kui ka väljaspool, ja tõrjuks võimalikke süüdistusi topeltstandardite kasutamises;

| 16. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et anda ÜRO nn Pariisi põhimõtete raames liikmesriikides asutatud inimõiguste institutsioonidele täitevvõimust sõltumatu staatus ja piisavad rahalised vahendid, võttes arvesse eriti asjaolu, et nende organite üks ülesanne on jälgida inimõigustealast poliitikat eesmärgiga teha kindlaks puudujäägid ja anda soovitusi olukorra parandamiseks, kuivõrd selle tõhusust mõõdetakse ennekõike ennetava tegevuse, mitte üksnes probleemide lahendamise alusel; nõuab, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, asutaksid eelnimetatud riiklikud inimõiguste institutsioonid; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et anda ÜRO nn Pariisi põhimõtete raames liikmesriikides asutatud inimõiguste institutsioonidele täitevvõimust sõltumatu staatus ja piisavad rahalised vahendid, võttes arvesse eriti asjaolu, et nende organite üks ülesanne on jälgida inimõigustealast poliitikat eesmärgiga teha kindlaks puudujäägid ja anda soovitusi olukorra parandamiseks, kuivõrd selle tõhusust mõõdetakse ennekõike ennetava tegevuse, mitte üksnes probleemide lahendamise alusel; nõuab, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, asutaksid eelnimetatud riiklikud inimõiguste institutsioonid;

| 17. | nõuab tungivalt, et nõukogu muudaks oma ajutise põhiõiguste ja kodakondsuse töörühma alaliseks töörühmaks, mis töötaks paralleelselt inimõiguste töörühmaga (COHOM), ning palub, et komisjon määraks inimõiguste ja põhivabaduste portfelli üheleainsale volinikule; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et nõukogu muudaks oma ajutise põhiõiguste ja kodakondsuse töörühma alaliseks töörühmaks, mis töötaks paralleelselt inimõiguste töörühmaga (COHOM), ning palub, et komisjon määraks inimõiguste ja põhivabaduste portfelli üheleainsale volinikule;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab poliitilisest lähtekohast oluliseks seada põhiõiguste edendamine ühenduse õigustiku lihtsustamisel ja reorganiseerimisel taotletavate eesmärkide hulka; nõuab, et igale uuele poliitikavaldkonnale, õigusakti ettepanekule ja programmile lisataks uuring selle mõju kohta põhiõigustele ning et selline hindamine oleks ettepaneku põhjenduse lahutamatu osa, ning loodab, et liikmesriigid võtavad ühenduse õiguse ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse vastu samalaadsed mõju hindamise vahendid; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab poliitilisest lähtekohast oluliseks seada põhiõiguste edendamine ühenduse õigustiku lihtsustamisel ja reorganiseerimisel taotletavate eesmärkide hulka; nõuab, et igale uuele poliitikavaldkonnale, õigusakti ettepanekule ja programmile lisataks uuring selle mõju kohta põhiõigustele ning et selline hindamine oleks ettepaneku põhjenduse lahutamatu osa, ning loodab, et liikmesriigid võtavad ühenduse õiguse ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse vastu samalaadsed mõju hindamise vahendid;

Koostöö Euroopa Nõukoguga ning põhiõiguste kaitsmisega tegelevate muude rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonidega

| 19. | tervitab ELi väljavaadet ühineda Euroopa inimõiguste konventsiooniga, ehkki see ei too kaasa fundamentaalseid muutusi, arvestades, et „kui Euroopa Ühenduste Kohus käsitleb Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õiguste ja vabadustega seotud küsimusi, on konventsioonil (juba praegu) kindel sisuline koht liidu õiguskorras” (5); |
| --- | --- |

19.

tervitab ELi väljavaadet ühineda Euroopa inimõiguste konventsiooniga, ehkki see ei too kaasa fundamentaalseid muutusi, arvestades, et „kui Euroopa Ühenduste Kohus käsitleb Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud õiguste ja vabadustega seotud küsimusi, on konventsioonil (juba praegu) kindel sisuline koht liidu õiguskorras” (5);

| 20. | juhib tähelepanu Euroopa Nõukogu institutsioonide ja kontrollimehhanismide ning eri konventsioonide olulisele rollile inimõiguste valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, ELi institutsioonid ja põhiõiguste amet lähtuksid sellest kogemusest, võtaksid neid mehhanisme arvesse töö korraldamises võrgustikuna ning kasutaksid Euroopa Nõukogu väljatöötatud standardeid ja muid Euroopa Nõukogu töö käegakatsutavaid tulemusi; nõuab, et kasutataks kõiki Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi võimalusi; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu Euroopa Nõukogu institutsioonide ja kontrollimehhanismide ning eri konventsioonide olulisele rollile inimõiguste valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, ELi institutsioonid ja põhiõiguste amet lähtuksid sellest kogemusest, võtaksid neid mehhanisme arvesse töö korraldamises võrgustikuna ning kasutaksid Euroopa Nõukogu väljatöötatud standardeid ja muid Euroopa Nõukogu töö käegakatsutavaid tulemusi; nõuab, et kasutataks kõiki Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi võimalusi;

| 21. | nõuab koostöö tihendamist nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil põhiõiguste kaitsmisega tegelevate institutsioonide ja organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

21.

nõuab koostöö tihendamist nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil põhiõiguste kaitsmisega tegelevate institutsioonide ja organisatsioonide vahel;

| 22. | rõhutab taas, kui tähtis on ELi usaldusväärsuse seisukohast maailmas mitte kasutada välispoliitikas ja sisepoliitikas topeltstandardeid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab taas, kui tähtis on ELi usaldusväärsuse seisukohast maailmas mitte kasutada välispoliitikas ja sisepoliitikas topeltstandardeid;

| 23. | on seisukohal, et kuigi EL ei ole põhiõiguste alal vastuvõetud konventsioonide ja muude rahvusvaheliste õigusaktide otsene osaline, tingib asjaolu, et enamik liikmesriike on nendega ühinenud, kohustuse nende sätteid järgida ja vajaduse korral täita nende alusel moodustatud organite antud soovitusi, kui ELi õiguses ei ole sätestatud võrdväärne või tugevam kaitse; palub, et Euroopa Ühenduste Kohus toetaks seda lähenemisviisi oma otsustes; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et kuigi EL ei ole põhiõiguste alal vastuvõetud konventsioonide ja muude rahvusvaheliste õigusaktide otsene osaline, tingib asjaolu, et enamik liikmesriike on nendega ühinenud, kohustuse nende sätteid järgida ja vajaduse korral täita nende alusel moodustatud organite antud soovitusi, kui ELi õiguses ei ole sätestatud võrdväärne või tugevam kaitse; palub, et Euroopa Ühenduste Kohus toetaks seda lähenemisviisi oma otsustes;

| 24. | nõuab tungivalt, et EL sõlmiks koostöölepingud inimõiguste kaitsmisega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonidega, eelkõige ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo ja muude selles valdkonnas tegevate ÜRO organitega, samuti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga (ODIHR) ning OSCE rahvusvähemuste ülemkomissariga; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et EL sõlmiks koostöölepingud inimõiguste kaitsmisega tegelevate rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonidega, eelkõige ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo ja muude selles valdkonnas tegevate ÜRO organitega, samuti Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga (ODIHR) ning OSCE rahvusvähemuste ülemkomissariga;

Inimõigused, vabadus, turvalisus ja õigus

| 25. | rõhutab, et ELi pädevuse edasiarendamisel tuleb täielikult hinnata ja austada põhiõigusi ning isikuvabadusi; on seisukohal, et põhiõiguste austamise ja kollektiivse julgeoleku tagamise eesmärgid on mitte ainult ühitatavad, vaid ka vastastikku sõltuvad, ning asjakohase poliitikaga on võimalik vältida seda, et repressiivne lähenemisviis seaks ohtu isikuvabadused; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ELi pädevuse edasiarendamisel tuleb täielikult hinnata ja austada põhiõigusi ning isikuvabadusi; on seisukohal, et põhiõiguste austamise ja kollektiivse julgeoleku tagamise eesmärgid on mitte ainult ühitatavad, vaid ka vastastikku sõltuvad, ning asjakohase poliitikaga on võimalik vältida seda, et repressiivne lähenemisviis seaks ohtu isikuvabadused;

| 26. | on veendunud, et vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisel põhinev Euroopa õigusruumi areng peab rajanema kogu ELis samaväärsetel menetluslikel kaitsemeetmetel ja põhiõiguste austamisel, nagu rõhutatakse ELi lepingu artiklis 6; nõuab, et liikmesriigid, kes seda seni ei ole teinud, võtaksid kiiresti vastu asjakohase õigusliku meetme kiiret vastuvõtmist isikute õiguste kohta kriminaalmenetlustes; kutsub liikmesriike üles tagama, et Euroopa vahistamismäärust ja muid vastastikku tunnustatavaid meetmeid kohaldatakse kooskõlas ELi inimõiguste normidega; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisel põhinev Euroopa õigusruumi areng peab rajanema kogu ELis samaväärsetel menetluslikel kaitsemeetmetel ja põhiõiguste austamisel, nagu rõhutatakse ELi lepingu artiklis 6; nõuab, et liikmesriigid, kes seda seni ei ole teinud, võtaksid kiiresti vastu asjakohase õigusliku meetme kiiret vastuvõtmist isikute õiguste kohta kriminaalmenetlustes; kutsub liikmesriike üles tagama, et Euroopa vahistamismäärust ja muid vastastikku tunnustatavaid meetmeid kohaldatakse kooskõlas ELi inimõiguste normidega;

| 27. | rõhutab, et igal vahistatud isikul on õigus kõikidele õiguslikele tagatistele ning vajaduse korral oma päritoluriigi diplomaatilise esinduse abile ja sõltumatu tõlgi kasutamisele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et igal vahistatud isikul on õigus kõikidele õiguslikele tagatistele ning vajaduse korral oma päritoluriigi diplomaatilise esinduse abile ja sõltumatu tõlgi kasutamisele;

| 28. | väljendab muret Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumiste suure arvu üle liikmesriikides ja nõuab neilt tungivalt asjaomaste kohtuotsuste täideviimist ning struktuursete puuduste ja inimõiguste rikkumiste kõrvaldamist vajalike reformide läbiviimise teel; |
| --- | --- |

28.

väljendab muret Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumiste suure arvu üle liikmesriikides ja nõuab neilt tungivalt asjaomaste kohtuotsuste täideviimist ning struktuursete puuduste ja inimõiguste rikkumiste kõrvaldamist vajalike reformide läbiviimise teel;

| 29. | tunneb muret, et rahvusvaheline koostöö terrorismivastase võitluse alal on sageli kaasa toonud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse taseme alanemise, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse, andmekaitse ja mittediskrimineerimise osas, ning on arvamusel, et EL peaks rahvusvahelisel tasandil jõulisemalt tegutsema sellise tõelise strateegia edendamiseks, mis põhineb inimõigustealaste rahvusvaheliste standardite ja kohustuste täielikul austamisel ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitsmisel kooskõlas harta artiklitega 7 ja 8; sellest tulenevalt nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse eelnõu kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega kehtestada rangemad normid; on seisukohal, et sellises strateegias tuleb arvesse võtta luureteenistuste tõhusa õigusliku järelevalve vajadust, et vältida piinamise, väärkohtlemise või muude rahvusvahelistele inimõigustealastele normidele mittevastavate tingimuste abil saadud teabe kasutamist tõendina kohtuprotsessides, kaasa arvatud uurimise järgus; |
| --- | --- |

29.

tunneb muret, et rahvusvaheline koostöö terrorismivastase võitluse alal on sageli kaasa toonud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse taseme alanemise, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse, andmekaitse ja mittediskrimineerimise osas, ning on arvamusel, et EL peaks rahvusvahelisel tasandil jõulisemalt tegutsema sellise tõelise strateegia edendamiseks, mis põhineb inimõigustealaste rahvusvaheliste standardite ja kohustuste täielikul austamisel ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitsmisel kooskõlas harta artiklitega 7 ja 8; sellest tulenevalt nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse eelnõu kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega kehtestada rangemad normid; on seisukohal, et sellises strateegias tuleb arvesse võtta luureteenistuste tõhusa õigusliku järelevalve vajadust, et vältida piinamise, väärkohtlemise või muude rahvusvahelistele inimõigustealastele normidele mittevastavate tingimuste abil saadud teabe kasutamist tõendina kohtuprotsessides, kaasa arvatud uurimise järgus;

| 30. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta (6) toodud soovitusi; tervitab sellega seoses Ameerika Ühendriikide uue presidendi avaldust, mille kohaselt Guantanamo Bay kinnipidamisasutus suletakse ja kinnipeetavad antakse kohtu alla; kutsub liikmesriike üles väljendama valmisolekut leida ühiselt lahendus ülejäänud kinnipeetavate olukorrale; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2007. aasta resolutsioonis LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta (6) toodud soovitusi; tervitab sellega seoses Ameerika Ühendriikide uue presidendi avaldust, mille kohaselt Guantanamo Bay kinnipidamisasutus suletakse ja kinnipeetavad antakse kohtu alla; kutsub liikmesriike üles väljendama valmisolekut leida ühiselt lahendus ülejäänud kinnipeetavate olukorrale;

| 31. | taunib Euroopa Esimese Astme Kohtu 12. detsembri 2006. aasta ning 4. detsembri 2008. aasta kohtuotsuste ning Ühendkuningriigi apellatsioonikohtu 7. mai 2008. aasta Iraani rahva mudžahiidliku organisatsiooni kasuks tehtud otsuse mitterakendamist ELi poolt; |
| --- | --- |

31.

taunib Euroopa Esimese Astme Kohtu 12. detsembri 2006. aasta ning 4. detsembri 2008. aasta kohtuotsuste ning Ühendkuningriigi apellatsioonikohtu 7. mai 2008. aasta Iraani rahva mudžahiidliku organisatsiooni kasuks tehtud otsuse mitterakendamist ELi poolt;

Diskrimineerimine

Üldised tähelepanekud

| 32. | rõhutab erinevust vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel; on seisukohal, et võrdsed võimalused on iga inimese – ja mitte üksnes kindla liikmesriigi kodanike – põhiõigus, mitte privileeg; on seisukohal, et diskrimineerimise kõigi vormide vastu tuleb võidelda võrdse otsustavusega; |
| --- | --- |

32.

rõhutab erinevust vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel; on seisukohal, et võrdsed võimalused on iga inimese – ja mitte üksnes kindla liikmesriigi kodanike – põhiõigus, mitte privileeg; on seisukohal, et diskrimineerimise kõigi vormide vastu tuleb võidelda võrdse otsustavusega;

| 33. | palub liikmesriikidel ja komisjonil täielikult järgida ameti soovitusi, mis on sõnastatud põhiõiguste ameti esimese aastaaruande (7) 7. peatükis; |
| --- | --- |

33.

palub liikmesriikidel ja komisjonil täielikult järgida ameti soovitusi, mis on sõnastatud põhiõiguste ameti esimese aastaaruande (7) 7. peatükis;

| 34. | jälgib murelikult ebarahuldavat olukorda diskrimineerimisvastase poliitika rakendamisel ja toetab selles osas põhiõiguste ameti 2008. aasta aruandes esitatud hinnangut; nõuab, et need liikmesriigid, kes ei ole seda seni teinud, asuksid seda poliitikat, eelkõige direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ konkreetselt rakendama, ning tuletab meelde, et nimetatud direktiivides on sätestatud miinimumstandardid ja neid tuleks seetõttu kasutada alusena, millele rajada igakülgne diskrimineerimisvastane poliitika; |
| --- | --- |

34.

jälgib murelikult ebarahuldavat olukorda diskrimineerimisvastase poliitika rakendamisel ja toetab selles osas põhiõiguste ameti 2008. aasta aruandes esitatud hinnangut; nõuab, et need liikmesriigid, kes ei ole seda seni teinud, asuksid seda poliitikat, eelkõige direktiive 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ konkreetselt rakendama, ning tuletab meelde, et nimetatud direktiivides on sätestatud miinimumstandardid ja neid tuleks seetõttu kasutada alusena, millele rajada igakülgne diskrimineerimisvastane poliitika;

| 35. | palub, et liikmesriigid, kes ei ole seda seni teinud, ratifitseeriksid Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 12, (8) milles sätestatakse üldine diskrimineerimiskeeld ja nähakse ette, et riiklikud asutused ei või mitte kedagi mis tahes põhjusel diskrimineerida; märgib, et selline säte Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu kehtivates õigusaktides praegu puudub; |
| --- | --- |

35.

palub, et liikmesriigid, kes ei ole seda seni teinud, ratifitseeriksid Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 12, (8) milles sätestatakse üldine diskrimineerimiskeeld ja nähakse ette, et riiklikud asutused ei või mitte kedagi mis tahes põhjusel diskrimineerida; märgib, et selline säte Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu kehtivates õigusaktides praegu puudub;

| 36. | tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426), laiendades sellega direktiivi 2000/43/EÜ kohaldamisala kõikidele muudele diskrimineerimise vormidele, rakendades sellega harta artikli 21 sätteid, mis annab suurema manööverdamisruumi kui EÜ asutamislepingu artikkel 13, kuna selles on loetletud täiendavad diskrimineerimise juhtumid: nahavärvus, sotsiaalne päritolu, geneetilised tunnused, keel, poliitilised või muud veendumused, kuulumine vähemusse, varaline seisund ja sünnijärgne päritolu; |
| --- | --- |

36.

tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426), laiendades sellega direktiivi 2000/43/EÜ kohaldamisala kõikidele muudele diskrimineerimise vormidele, rakendades sellega harta artikli 21 sätteid, mis annab suurema manööverdamisruumi kui EÜ asutamislepingu artikkel 13, kuna selles on loetletud täiendavad diskrimineerimise juhtumid: nahavärvus, sotsiaalne päritolu, geneetilised tunnused, keel, poliitilised või muud veendumused, kuulumine vähemusse, varaline seisund ja sünnijärgne päritolu;

| 37. | väljendab kahetsust, et direktiivi ettepanek jätab diskrimineerimisvastasesse õiguskaitsesse olulised lüngad, eelkõige suure hulga erandite tõttu, mis on seotud avaliku korra, julgeoleku ja rahvatervise, majandustegevuse, abielu, perekonnaseisu ja soojätkamisõiguste, hariduse ning usutunnistusega; tunneb muret, et diskrimineerimise keelustamise asemel võivad sellised nn vabastusklauslid tegelikult kodifitseerida kehtivad diskrimineerivad tavad; tuletab komisjonile meelde, et direktiiv peab olema kooskõlas lesbide, homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste valdkonnas kehtiva kohtupraktikaga, eelkõige otsusega Maruko kohtuasjas (9); |
| --- | --- |

37.

väljendab kahetsust, et direktiivi ettepanek jätab diskrimineerimisvastasesse õiguskaitsesse olulised lüngad, eelkõige suure hulga erandite tõttu, mis on seotud avaliku korra, julgeoleku ja rahvatervise, majandustegevuse, abielu, perekonnaseisu ja soojätkamisõiguste, hariduse ning usutunnistusega; tunneb muret, et diskrimineerimise keelustamise asemel võivad sellised nn vabastusklauslid tegelikult kodifitseerida kehtivad diskrimineerivad tavad; tuletab komisjonile meelde, et direktiiv peab olema kooskõlas lesbide, homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste valdkonnas kehtiva kohtupraktikaga, eelkõige otsusega Maruko kohtuasjas (9);

| 38. | palub komisjonil kaasata põhiõiguste amet ühenduse diskrimineerimisvastasesse õigusloomeprotsessi, et amet saaks täita olulist rolli täiendavate õigusaktide koostamisel vajaliku ajakohase ja täpse teabe regulaarse allikana ning tema arvamust küsitaks õigusakti eelnõu koostamise ettevalmistavas etapis; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil kaasata põhiõiguste amet ühenduse diskrimineerimisvastasesse õigusloomeprotsessi, et amet saaks täita olulist rolli täiendavate õigusaktide koostamisel vajaliku ajakohase ja täpse teabe regulaarse allikana ning tema arvamust küsitaks õigusakti eelnõu koostamise ettevalmistavas etapis;

| 39. | väljendab heameelt 28. novembri 2008. aasta nõukogu raamotsuse 2008/913/JSK vastuvõtmise üle teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (10) vastavalt 2007. aasta detsembri poliitilisele kokkuleppele; osutab oma 29. novembri 2007. aasta seisukohale (11), milles pooldati ettepanekut; palub komisjonil pärast põhiõiguste ametiga konsulteerimist esitada samalaadne õigusakti ettepanek homofoobia vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt 28. novembri 2008. aasta nõukogu raamotsuse 2008/913/JSK vastuvõtmise üle teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (10) vastavalt 2007. aasta detsembri poliitilisele kokkuleppele; osutab oma 29. novembri 2007. aasta seisukohale (11), milles pooldati ettepanekut; palub komisjonil pärast põhiõiguste ametiga konsulteerimist esitada samalaadne õigusakti ettepanek homofoobia vastu võitlemise kohta;

| 40. | tunneb muret seoses asjaoluga, et diskrimineerimisvastaste õigusaktide tundmise tase liikmesriikides on madal, ja märgib, et oma õiguste kasutamiseks peavad ELi kodanikud toetuma antud valdkonda reguleerivatele ELi õigusaktidele; palub komisjonil ja liikmesriikidel kahekordistada jõupingutusi selle parandamiseks; rõhutab samas asjaolu, et õigusaktid saavad olla tõhusad ainult siis, kui kodanikel on lihtne juurdepääs õiguskaitsele, kuna diskrimineerimisvastastes direktiivides sätestatud kaitsesüsteem sõltub diskrimineerimise ohvrite algatustest; |
| --- | --- |

40.

tunneb muret seoses asjaoluga, et diskrimineerimisvastaste õigusaktide tundmise tase liikmesriikides on madal, ja märgib, et oma õiguste kasutamiseks peavad ELi kodanikud toetuma antud valdkonda reguleerivatele ELi õigusaktidele; palub komisjonil ja liikmesriikidel kahekordistada jõupingutusi selle parandamiseks; rõhutab samas asjaolu, et õigusaktid saavad olla tõhusad ainult siis, kui kodanikel on lihtne juurdepääs õiguskaitsele, kuna diskrimineerimisvastastes direktiivides sätestatud kaitsesüsteem sõltub diskrimineerimise ohvrite algatustest;

| 41. | on seisukohal, et lisaks õigusloome vahenditele ja õiguskaitse võimalustele peab võitlus diskrimineerimisega tingimata toetuma ka haridusele, parimate tavade edendamisele ja teavitamiskampaaniatele, mis on suunatud laiale üldsusele ning piirkondadele ja sektoritele, milles diskrimineerimist esineb; palub riiklikel ja kohalikel ametivõimudel hariduslikes ja diskrimineerimisvastase poliitika edendamise meetmetes kasutada haridusega seotud vahendeid, mille on välja töötanud põhiõiguste amet ja Euroopa Nõukogu; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et lisaks õigusloome vahenditele ja õiguskaitse võimalustele peab võitlus diskrimineerimisega tingimata toetuma ka haridusele, parimate tavade edendamisele ja teavitamiskampaaniatele, mis on suunatud laiale üldsusele ning piirkondadele ja sektoritele, milles diskrimineerimist esineb; palub riiklikel ja kohalikel ametivõimudel hariduslikes ja diskrimineerimisvastase poliitika edendamise meetmetes kasutada haridusega seotud vahendeid, mille on välja töötanud põhiõiguste amet ja Euroopa Nõukogu;

| 42. | rõhutab, et positiivse toimimisviisi kontseptsiooni – millega tunnistatakse asjaolu, et teatavatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega aktiivset sekkumist ametivõimude poolt, et taastada tõsiselt häiritud tasakaal – ei saa taandada üksnes kvootide kasutamisele; rõhutab, et sellise toimimisviisi vorme võib praktikas olla väga erinevaid, näiteks töölevõtuintervjuule pääsu tagamine, eelisjuurdepääs töökohti puudutavale teabele valdkondades, kus teatavad elanikkonnarühmad on alaesindatud, eelistatud teabe andmine teatavatele rühmadele tööpakkumiste kohta ning üksnes kvalifikatsiooni asemel ametialase kogemuse arvestamine; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et positiivse toimimisviisi kontseptsiooni – millega tunnistatakse asjaolu, et teatavatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega aktiivset sekkumist ametivõimude poolt, et taastada tõsiselt häiritud tasakaal – ei saa taandada üksnes kvootide kasutamisele; rõhutab, et sellise toimimisviisi vorme võib praktikas olla väga erinevaid, näiteks töölevõtuintervjuule pääsu tagamine, eelisjuurdepääs töökohti puudutavale teabele valdkondades, kus teatavad elanikkonnarühmad on alaesindatud, eelistatud teabe andmine teatavatele rühmadele tööpakkumiste kohta ning üksnes kvalifikatsiooni asemel ametialase kogemuse arvestamine;

| 43. | on seisukohal, et andmete kogumine vähemuste ja halvemas olukorras rühmade kohta on oluline, nagu on rõhutatud Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ning põhiõiguste ameti järjestikustes aruannetes; kutsub liikmesriike üles avaldama üksikasjalikku statistikat rassistlike kuritegude kohta ning arendama kuritegude ja/või kuriteo ohvrite alaseid uuringuid, mis võimaldaksid koguda arvulisi ja võrreldavaid andmeid rassistlike kuritegude ohvrite kohta; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et andmete kogumine vähemuste ja halvemas olukorras rühmade kohta on oluline, nagu on rõhutatud Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ning põhiõiguste ameti järjestikustes aruannetes; kutsub liikmesriike üles avaldama üksikasjalikku statistikat rassistlike kuritegude kohta ning arendama kuritegude ja/või kuriteo ohvrite alaseid uuringuid, mis võimaldaksid koguda arvulisi ja võrreldavaid andmeid rassistlike kuritegude ohvrite kohta;

Vähemused

| 44. | märgib, et ELi hiljutiste laienemistega lisandus senises 15 liikmega ELis elanud umbes 50 rahvusvähemusele ligikaudu 100 uut vähemusrühma, ning rõhutab, et sisserändajate, pagulaste ja kolmandatest riikidest pärit alaliste elanike madala osakaalu ning põlisrahvastest vähemuste (nn traditsiooniliste rühmade) suurema nähtavuse tõttu Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides on viimastes rände- ja integratsioonipoliitika vähemuste poliitikast eraldatud; |
| --- | --- |

44.

märgib, et ELi hiljutiste laienemistega lisandus senises 15 liikmega ELis elanud umbes 50 rahvusvähemusele ligikaudu 100 uut vähemusrühma, ning rõhutab, et sisserändajate, pagulaste ja kolmandatest riikidest pärit alaliste elanike madala osakaalu ning põlisrahvastest vähemuste (nn traditsiooniliste rühmade) suurema nähtavuse tõttu Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides on viimastes rände- ja integratsioonipoliitika vähemuste poliitikast eraldatud;

| 45. | rõhutab, et kuigi vähemuste kaitse kuulub Kopenhaageni kriteeriumide hulka, puuduvad ühenduse poliitikas nii rahvusvähemuste õiguste ühised kriteeriumid kui ka nende miinimumstandardid, samuti puudub ELi ühine määratlus rahvusvähemusse kuulumise kohta; soovitab kehtestada sellise määratluse Euroopa tasandil Euroopa Nõukogu 1993. aasta soovituse nr 1201 alusel; kutsub kõiki liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et kuigi vähemuste kaitse kuulub Kopenhaageni kriteeriumide hulka, puuduvad ühenduse poliitikas nii rahvusvähemuste õiguste ühised kriteeriumid kui ka nende miinimumstandardid, samuti puudub ELi ühine määratlus rahvusvähemusse kuulumise kohta; soovitab kehtestada sellise määratluse Euroopa tasandil Euroopa Nõukogu 1993. aasta soovituse nr 1201 alusel; kutsub kõiki liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

| 46. | rõhutab sellega seoses, et üha enam ELi kodanikke kolib ühest liikmesriigist teise ja et nende suhtes peaksid kehtima täielikult neile seoses ELi kodaniku staatusega asutamislepingutes antud õigused, eeskätt õigus osaleda kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel ning õigus vabalt liikuda; kutsub liikmesriike üles täielikult järgima vaba liikumist käsitlevat direktiivi 2004/38/EÜ ning ELi institutsioone võtma täiendavaid meetmeid ELi kodanike õiguste kaitse tagamiseks kogu ELis; |
| --- | --- |

46.

rõhutab sellega seoses, et üha enam ELi kodanikke kolib ühest liikmesriigist teise ja et nende suhtes peaksid kehtima täielikult neile seoses ELi kodaniku staatusega asutamislepingutes antud õigused, eeskätt õigus osaleda kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel ning õigus vabalt liikuda; kutsub liikmesriike üles täielikult järgima vaba liikumist käsitlevat direktiivi 2004/38/EÜ ning ELi institutsioone võtma täiendavaid meetmeid ELi kodanike õiguste kaitse tagamiseks kogu ELis;

| 47. | rõhutab piirkondlike ja vähemuskeelte kaitsmise ja edendamise tähtsust, märkides, et õigus kõnelda ja saada haridust oma emakeeles on üks peamisi põhiõigusi; ning tervitab liikmesriikide meetmeid kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi toetuseks, mis on oluline selleks, et kultuurilised ja religioossed vähemused saaksid täielikult kasutada oma õigusi; |
| --- | --- |

47.

rõhutab piirkondlike ja vähemuskeelte kaitsmise ja edendamise tähtsust, märkides, et õigus kõnelda ja saada haridust oma emakeeles on üks peamisi põhiõigusi; ning tervitab liikmesriikide meetmeid kultuuride- ja religioonidevahelise dialoogi toetuseks, mis on oluline selleks, et kultuurilised ja religioossed vähemused saaksid täielikult kasutada oma õigusi;

| 48. | on arvamusel, et subsidiaarsuse ja omavalitsuse põhimõtted on kõige tõhusam viis rahvusvähemustesse kuuluvate isikute õiguste tagamiseks, järgides ELis esinevaid parimaid tavasid; toetab asjakohaste omavalitsuse liikide kasutamist, austades samal ajal täiel määral liikmesriikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

48.

on arvamusel, et subsidiaarsuse ja omavalitsuse põhimõtted on kõige tõhusam viis rahvusvähemustesse kuuluvate isikute õiguste tagamiseks, järgides ELis esinevaid parimaid tavasid; toetab asjakohaste omavalitsuse liikide kasutamist, austades samal ajal täiel määral liikmesriikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust;

| 49. | rõhutab, et ELi mitmekeelsuse poliitika peaks kaitsma ja edendama piirkondlikke ja vähemuskeeli sihipärase rahastamise ja elukestva õppe programmiga paralleelsete eriprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et ELi mitmekeelsuse poliitika peaks kaitsma ja edendama piirkondlikke ja vähemuskeeli sihipärase rahastamise ja elukestva õppe programmiga paralleelsete eriprogrammide kaudu;

| 50. | on arvamusel, et kodakondsuseta isikud, kes elavad alaliselt liikmesriikides, on Euroopa Liidus ainulaadses olukorras, kuna teatavad liikmesriigid esitavad neile põhjendamatuid või tingimata mittevajalikke nõudmisi, millega kaasneb nende diskrimineerimine enamusrühma kuuluvate kodanikega võrreldes; nõuab seetõttu, et kõik asjaomased liikmesriigid ratifitseeriksid ÜRO kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni (1954) ja ÜRO kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni (1961); palub, et 1990ndatel aastatel iseseisvunud või iseseisvuse taastanud liikmesriigid kohtleksid kõiki enne seda nende territooriumil alaliselt elanud isikuid ilma diskrimineerimata, ning kutsub neid üles süstemaatiliselt leidma rahvusvaheliste organisatsioonide soovitustel põhinevaid õiglasi lahendusi kõikide diskrimineerivate tavade ohvrite probleemidele; mõistab eriti hukka alaliste elanike sihiliku kustutamise registritest Euroopa Liidus ja kutsub asjaomaseid valitsusi võtma tõhusaid meetmeid nimetatud kodakondsuseta isikute staatuse taastamiseks; |
| --- | --- |

50.

on arvamusel, et kodakondsuseta isikud, kes elavad alaliselt liikmesriikides, on Euroopa Liidus ainulaadses olukorras, kuna teatavad liikmesriigid esitavad neile põhjendamatuid või tingimata mittevajalikke nõudmisi, millega kaasneb nende diskrimineerimine enamusrühma kuuluvate kodanikega võrreldes; nõuab seetõttu, et kõik asjaomased liikmesriigid ratifitseeriksid ÜRO kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni (1954) ja ÜRO kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni (1961); palub, et 1990ndatel aastatel iseseisvunud või iseseisvuse taastanud liikmesriigid kohtleksid kõiki enne seda nende territooriumil alaliselt elanud isikuid ilma diskrimineerimata, ning kutsub neid üles süstemaatiliselt leidma rahvusvaheliste organisatsioonide soovitustel põhinevaid õiglasi lahendusi kõikide diskrimineerivate tavade ohvrite probleemidele; mõistab eriti hukka alaliste elanike sihiliku kustutamise registritest Euroopa Liidus ja kutsub asjaomaseid valitsusi võtma tõhusaid meetmeid nimetatud kodakondsuseta isikute staatuse taastamiseks;

Romid

| 51. | on seisukohal, et romide kogukond vajab erilist kaitset, kuna pärast ELi laienemist on see üks suuremaid vähemusrühmi ELis; rõhutab, et romid on ajalooliselt tõrjutud ja nende võimalused teatavates olulistes valdkondades on takistatud diskrimineerimise, häbimärgistamise ja tõrjutuse tõttu, mis muutunud üha teravamaks; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et romide kogukond vajab erilist kaitset, kuna pärast ELi laienemist on see üks suuremaid vähemusrühmi ELis; rõhutab, et romid on ajalooliselt tõrjutud ja nende võimalused teatavates olulistes valdkondades on takistatud diskrimineerimise, häbimärgistamise ja tõrjutuse tõttu, mis muutunud üha teravamaks;

| 52. | on seisukohal, et romi kogukondade sotsiaalne tõrjutus ja diskrimineerimine on tõendatud fakt vaatamata õiguslikele, poliitilistele ja rahalistele vahenditele, mis sellega võitlemiseks Euroopa tasandil on kasutusele võetud; märgib, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide hajutatud ja koordineerimata jõupingutustega ei ole seni suudetud romide olukorda struktuuriliselt ja püsivalt parandada, eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu hariduse, tervishoiu, eluaseme ja tööhõive kättesaadavus, ning seda läbikukkumist nüüd ka avalikult tunnistatakse; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et romi kogukondade sotsiaalne tõrjutus ja diskrimineerimine on tõendatud fakt vaatamata õiguslikele, poliitilistele ja rahalistele vahenditele, mis sellega võitlemiseks Euroopa tasandil on kasutusele võetud; märgib, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide hajutatud ja koordineerimata jõupingutustega ei ole seni suudetud romide olukorda struktuuriliselt ja püsivalt parandada, eelkõige sellistes olulistes valdkondades nagu hariduse, tervishoiu, eluaseme ja tööhõive kättesaadavus, ning seda läbikukkumist nüüd ka avalikult tunnistatakse;

| 53. | taunib asjaolu, et puudub spetsiaalselt romide diskrimineerimise vastu suunatud ELi üldine ja integreeritud poliitika romide jaoks prioriteetsetele probleemidele lahenduste leidmiseks, nagu see toimub mitmete inimõiguste austamise järelevalvemehhanismide puhul, sealhulgas ühinemiseelse hindamise kaudu, mida viib läbi komisjon, ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste ja põhiõiguste ameti aruannete kaudu; kinnitab, et tegemist on ühe suurema ja keerukama küsimusega inimõiguste valdkonnas, mille lahendamine on ELi kollektiivne ülesanne ning millega tuleb otsustavalt tegeleda; |
| --- | --- |

53.

taunib asjaolu, et puudub spetsiaalselt romide diskrimineerimise vastu suunatud ELi üldine ja integreeritud poliitika romide jaoks prioriteetsetele probleemidele lahenduste leidmiseks, nagu see toimub mitmete inimõiguste austamise järelevalvemehhanismide puhul, sealhulgas ühinemiseelse hindamise kaudu, mida viib läbi komisjon, ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste ja põhiõiguste ameti aruannete kaudu; kinnitab, et tegemist on ühe suurema ja keerukama küsimusega inimõiguste valdkonnas, mille lahendamine on ELi kollektiivne ülesanne ning millega tuleb otsustavalt tegeleda;

| 54. | rõhutab, et on vaja üldist, inimõigustele ja tegevusele suunatud lähenemisviisi mittediskrimineerimisele, milles kajastuks romide diskrimineerimise Euroopa mõõde; on arvamusel, et Euroopa Liidu raamstrateegia romide kaasamiseks peaks nägema liikmesriikidele ette tegevuskava, mis seaks eesmärgid ja prioriteedid ning hõlbustaks järelevalve- ja hindamisprotsessi, olles suunatud tegelike probleemide lahendamisele:






  — | romide segregatsioon eluasemega kindlustamisel, inimõiguste rikkumine, nagu sundväljatõstmine, ning tõrjutus tööhõives, riiklikus haridus- ja tervishoiusüsteemis, mille kõrvaldamiseks jõustatakse diskrimineerimisvastaseid õigusakte ning töötatakse välja poliitika, mis tegeleks töötuse kõrge tasemega; |
| --- | --- | --- |

54.

rõhutab, et on vaja üldist, inimõigustele ja tegevusele suunatud lähenemisviisi mittediskrimineerimisele, milles kajastuks romide diskrimineerimise Euroopa mõõde; on arvamusel, et Euroopa Liidu raamstrateegia romide kaasamiseks peaks nägema liikmesriikidele ette tegevuskava, mis seaks eesmärgid ja prioriteedid ning hõlbustaks järelevalve- ja hindamisprotsessi, olles suunatud tegelike probleemide lahendamisele:

—

romide segregatsioon eluasemega kindlustamisel, inimõiguste rikkumine, nagu sundväljatõstmine, ning tõrjutus tööhõives, riiklikus haridus- ja tervishoiusüsteemis, mille kõrvaldamiseks jõustatakse diskrimineerimisvastaseid õigusakte ning töötatakse välja poliitika, mis tegeleks töötuse kõrge tasemega;

| — | romide õiguste sage piiramine ametiasutuste poolt ja nende poliitiline alaesindatus; |
| --- | --- |

—

romide õiguste sage piiramine ametiasutuste poolt ja nende poliitiline alaesindatus;

| — | laialt levinud romivastased mõtteavaldused, väga ebapiisavad tagatised rassilise diskrimineerimise vastu kohalikul tasandil ja liiga vähe asjakohaseid integratsiooniprogramme; jõhker diskrimineerimine tervishoius, sealhulgas sundsteriliseerimine, segregatsioon ning piisava teabe puudumine pereplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

—

laialt levinud romivastased mõtteavaldused, väga ebapiisavad tagatised rassilise diskrimineerimise vastu kohalikul tasandil ja liiga vähe asjakohaseid integratsiooniprogramme; jõhker diskrimineerimine tervishoius, sealhulgas sundsteriliseerimine, segregatsioon ning piisava teabe puudumine pereplaneerimise kohta;

| — | diskrimineerimine politsei poolt; rassilise profiili koostamine politsei poolt (sealhulgas sõrmejälgede võtmise või muul viisil andmete kogumise teel) ning politsei laialdane otsustusõigus, sealhulgas ebaproportsionaalsed pistelised kontrollid, mis näitab tungivat vajadust koolitus- ja teadlikkuse tõstmise programmide järele politseipoolse mittediskrimineerimise kohta, mis praegu praktiliselt puuduvad; |
| --- | --- |

—

diskrimineerimine politsei poolt; rassilise profiili koostamine politsei poolt (sealhulgas sõrmejälgede võtmise või muul viisil andmete kogumise teel) ning politsei laialdane otsustusõigus, sealhulgas ebaproportsionaalsed pistelised kontrollid, mis näitab tungivat vajadust koolitus- ja teadlikkuse tõstmise programmide järele politseipoolse mittediskrimineerimise kohta, mis praegu praktiliselt puuduvad;

| — | mitmekordse diskrimineerimise ohvriks olevate romi naiste eriti suur haavatavus; |
| --- | --- |

—

mitmekordse diskrimineerimise ohvriks olevate romi naiste eriti suur haavatavus;

Võrdsed võimalused

| 55. | kutsub liikmesriike üles paremini austama, kaitsma ja rakendama õigusi, mis on sätestatud ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning palub, et asjaomased liikmesriigid võtaksid tagasi oma reservatsioonid ja ratifitseeriksid konventsiooni vabatahtliku protokolli (12); rõhutab samas vajadust kindlalt järgida 1995. aastal Pekingis toimunud ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi deklaratsioonis ja tegevusprogrammis võetud kohustusi; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike üles paremini austama, kaitsma ja rakendama õigusi, mis on sätestatud ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning palub, et asjaomased liikmesriigid võtaksid tagasi oma reservatsioonid ja ratifitseeriksid konventsiooni vabatahtliku protokolli (12); rõhutab samas vajadust kindlalt järgida 1995. aastal Pekingis toimunud ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi deklaratsioonis ja tegevusprogrammis võetud kohustusi;

| 56. | kutsub liikmesriike ja ELi üles tõhusate meetmete abil võitlema naiste otsese ja kaudse diskrimineerimisega kõigil elualadel (sealhulgas abielu-, partnerlus- ja muudes peresuhetes) ning mitmekordse diskrimineerimisega (nii soo alusel kui ka samal ajal muudel põhjustel); |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike ja ELi üles tõhusate meetmete abil võitlema naiste otsese ja kaudse diskrimineerimisega kõigil elualadel (sealhulgas abielu-, partnerlus- ja muudes peresuhetes) ning mitmekordse diskrimineerimisega (nii soo alusel kui ka samal ajal muudel põhjustel);

| 57. | nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks rahvusvähemuste hulka kuuluvate ja sisserändajatest naiste olukorrale, kuna nende tõrjutust suurendab mitmekordne diskrimineerimine nii väljaspool nende kogukonda kui ka nende kogukonnas; soovitab võtta vastu riiklikud integreeritud tegevuskavad, et võidelda tulemuslikult mitmekordse diskrimineerimisega, eelkõige juhul, kui ühes riigis tegeleb diskrimineerimise probleemidega mitu eri asutust; |
| --- | --- |

57.

nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks rahvusvähemuste hulka kuuluvate ja sisserändajatest naiste olukorrale, kuna nende tõrjutust suurendab mitmekordne diskrimineerimine nii väljaspool nende kogukonda kui ka nende kogukonnas; soovitab võtta vastu riiklikud integreeritud tegevuskavad, et võidelda tulemuslikult mitmekordse diskrimineerimisega, eelkõige juhul, kui ühes riigis tegeleb diskrimineerimise probleemidega mitu eri asutust;

| 58. | rõhutab, et tuleb tunnistada, et eksisteerib vägivald, eriti koduvägivald, mille all naised kannatavad oma soo tõttu, ja selle vastu võidelda nii Euroopa kui ka riigi tasandil, sest tegemist on naiste õiguste levinud rikkumisega, mida sageli alahinnatakse, ning palub liikmesriikidel seetõttu võtta asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, et tagada naistele vägivallavaba elu, võttes nõuetekohaselt arvesse ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (13); |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tuleb tunnistada, et eksisteerib vägivald, eriti koduvägivald, mille all naised kannatavad oma soo tõttu, ja selle vastu võidelda nii Euroopa kui ka riigi tasandil, sest tegemist on naiste õiguste levinud rikkumisega, mida sageli alahinnatakse, ning palub liikmesriikidel seetõttu võtta asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, et tagada naistele vägivallavaba elu, võttes nõuetekohaselt arvesse ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (13);

| 59. | kutsub liikmesriike ja ELi üles tunnistama kõiki seksuaalse ekspluateerimise vorme ja nende vastu võitlema; liikmesriigid, kes ei ole täitnud kokku lepitud ELi õigusakte inimkaubandusega võitlemise kohta, peavad selle kohta aru andma (14); liikmesriigid peaksid ratifitseerima inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitleva protokolli, mis täiendab ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni, ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks inimkaubanduse vastase võitluse tegevuskava; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike ja ELi üles tunnistama kõiki seksuaalse ekspluateerimise vorme ja nende vastu võitlema; liikmesriigid, kes ei ole täitnud kokku lepitud ELi õigusakte inimkaubandusega võitlemise kohta, peavad selle kohta aru andma (14); liikmesriigid peaksid ratifitseerima inimestega, eelkõige naiste ja lastega kauplemise takistamist, sellise kauplemise vastu võitlemist ja selle eest karistamist käsitleva protokolli, mis täiendab ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni, ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks inimkaubanduse vastase võitluse tegevuskava;

| 60. | rõhutab, et tuleb parandada avalikkuse teadlikkust soojätkamis- ja seksuaalalase tervisega seotud õigustest, ning kutsub liikmesriike üles tagama, et naised saaksid oma õigusi täielikult kasutada, ning korraldama asjakohast seksuaalharidust, teavitamist ja konfidentsiaalseid nõustamisteenuseid ning lihtsustama rasestumisvastaste vahendite kättesaadavust, et vältida soovimatuid rasedusi ning ebaseaduslikke ja ohtlikke aborte, ning võitlema naiste suguelundite moonutamise tava vastu; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et tuleb parandada avalikkuse teadlikkust soojätkamis- ja seksuaalalase tervisega seotud õigustest, ning kutsub liikmesriike üles tagama, et naised saaksid oma õigusi täielikult kasutada, ning korraldama asjakohast seksuaalharidust, teavitamist ja konfidentsiaalseid nõustamisteenuseid ning lihtsustama rasestumisvastaste vahendite kättesaadavust, et vältida soovimatuid rasedusi ning ebaseaduslikke ja ohtlikke aborte, ning võitlema naiste suguelundite moonutamise tava vastu;

| 61. | rõhutab, et rahvusvähemuste hulka kuuluvatele naistele tuleks sõltumata nende õiguslikust seisundist tagada juurdepääs riiklikele rahalistele vahenditele, et võimaldada neile ohutud, võrdsed, kultuuritaustaga arvestavad tervishoiuteenused ja -õigused, eelkõige seksuaal- ja soojätkamistervis ja õigused; tuleks vastu võtta Euroopa õiguslik raamistik, mis tagaks noorte tüdrukute füüsilise puutumatuse ja kaitseks neid suguelundite moonutamise eest; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et rahvusvähemuste hulka kuuluvatele naistele tuleks sõltumata nende õiguslikust seisundist tagada juurdepääs riiklikele rahalistele vahenditele, et võimaldada neile ohutud, võrdsed, kultuuritaustaga arvestavad tervishoiuteenused ja -õigused, eelkõige seksuaal- ja soojätkamistervis ja õigused; tuleks vastu võtta Euroopa õiguslik raamistik, mis tagaks noorte tüdrukute füüsilise puutumatuse ja kaitseks neid suguelundite moonutamise eest;

| 62. | rõhutab, et kuigi naiste tööhõives on tehtud edusamme, on vaatamata nende kõrgele haridustasemele nende töötasu võrdväärse töö eest madalam kui meestel, nad koonduvad teatud kutsealadele, neid töötab vähem otsuste tegemisega seotud ametikohtadel ning tööandjaid suhtuvad nendesse kahtlusega raseduse ja emadusega seotud põhjustel; tõsiselt tuleb tegeleda soolise palgaerinevusega, et tagada naiste majanduslik sõltumatus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus tööturul; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et kuigi naiste tööhõives on tehtud edusamme, on vaatamata nende kõrgele haridustasemele nende töötasu võrdväärse töö eest madalam kui meestel, nad koonduvad teatud kutsealadele, neid töötab vähem otsuste tegemisega seotud ametikohtadel ning tööandjaid suhtuvad nendesse kahtlusega raseduse ja emadusega seotud põhjustel; tõsiselt tuleb tegeleda soolise palgaerinevusega, et tagada naiste majanduslik sõltumatus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus tööturul;

| 63. | palub liikmesriikidel ja sotsiaalpartneritel võtta vajalikke meetmeid, et võidelda seksuaalse ja psühholoogilise ahistamisega töökohal; |
| --- | --- |

63.

palub liikmesriikidel ja sotsiaalpartneritel võtta vajalikke meetmeid, et võidelda seksuaalse ja psühholoogilise ahistamisega töökohal;

| 64. | rõhutab, et naisi tuleb nende ametialases karjääris toetada, sealhulgas ennetava poliitikaga era-, töö- ja pereelu tasakaalustamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid nii jagatud vanemapuhkust kui ka isaduspuhkust ning muudaksid vastastikuseks sünnituspuhkuse ja lapsehoolduspuhkuse toetuste kulud, et naised ei oleks enam kulukam tööjõud kui mehed; ning rõhutab vajadust teadlikkust tõstvate kampaaniate järele, et vältida sooliselt stereotüüpseid peremudeleid, rõhutades samas, kui tähtis on tagada paindlikud töötingimused, juurdepääs lapsehoiuteenustele ning lastega naistele täisosalus pensioniskeemides; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et naisi tuleb nende ametialases karjääris toetada, sealhulgas ennetava poliitikaga era-, töö- ja pereelu tasakaalustamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid nii jagatud vanemapuhkust kui ka isaduspuhkust ning muudaksid vastastikuseks sünnituspuhkuse ja lapsehoolduspuhkuse toetuste kulud, et naised ei oleks enam kulukam tööjõud kui mehed; ning rõhutab vajadust teadlikkust tõstvate kampaaniate järele, et vältida sooliselt stereotüüpseid peremudeleid, rõhutades samas, kui tähtis on tagada paindlikud töötingimused, juurdepääs lapsehoiuteenustele ning lastega naistele täisosalus pensioniskeemides;

| 65. | palub liikmesriikidel võidelda koos sotsiaalpartneritega lapseootel naiste diskrimineerimise vastu tööturul ja kasutada kõiki võimalikke abinõusid, et tagada emade kõrgel tasemel kaitse; palub komisjonil hinnata üksikasjalikumalt antud valdkonna siseriiklike sätete kooskõla ühenduse õigusega ning esitada vajaduse korral ettepanekud ühenduse õigusaktide läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

65.

palub liikmesriikidel võidelda koos sotsiaalpartneritega lapseootel naiste diskrimineerimise vastu tööturul ja kasutada kõiki võimalikke abinõusid, et tagada emade kõrgel tasemel kaitse; palub komisjonil hinnata üksikasjalikumalt antud valdkonna siseriiklike sätete kooskõla ühenduse õigusega ning esitada vajaduse korral ettepanekud ühenduse õigusaktide läbivaatamiseks;

| 66. | juhib tähelepanu (peamiselt põllumajanduses tegutsevate) füüsilisest isikust ettevõtjate (peamiselt naissoost) partnerite suurele arvule, kelle õiguslik staatus on mitmetes liikmesriikides ebakindel, mis võib tuua kaasa rahalisi ja spetsiifilisi õiguslikke probleeme seoses sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse ning haiguspuhkuse kasutamisega, pensioniõiguste kogumisega ning sotsiaalkindlustuse kättesaadavusega, samuti lahutuse korral; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu (peamiselt põllumajanduses tegutsevate) füüsilisest isikust ettevõtjate (peamiselt naissoost) partnerite suurele arvule, kelle õiguslik staatus on mitmetes liikmesriikides ebakindel, mis võib tuua kaasa rahalisi ja spetsiifilisi õiguslikke probleeme seoses sünnitus- ja lapsehoolduspuhkuse ning haiguspuhkuse kasutamisega, pensioniõiguste kogumisega ning sotsiaalkindlustuse kättesaadavusega, samuti lahutuse korral;

| 67. | tunnistab asjaolu, et naiste ebavõrdne juurdepääs tööturu majanduslikele vahenditele kahjustab nende juurdepääsu sotsiaalkaitsele, eelkõige pensioniõigustele, mille tulemusena on eakate naiste vaesusrisk suurem kui meestel; selleks, et vältida naiste diskrimineerimist, on oluline, et õiguste individualiseerimine oleks tagatud sotsiaalkindlustussüsteemis, mitte selle aluseks ei oleks perekond; väljaspool ametlikku tööturgu sõltuvate isikute hooldamise eesmärgil veedetud aja suhtes tuleks kohaldada nn krediit-ajaühikuid, mida võetaks täispensioni õiguste arvutamisel arvesse; |
| --- | --- |

67.

tunnistab asjaolu, et naiste ebavõrdne juurdepääs tööturu majanduslikele vahenditele kahjustab nende juurdepääsu sotsiaalkaitsele, eelkõige pensioniõigustele, mille tulemusena on eakate naiste vaesusrisk suurem kui meestel; selleks, et vältida naiste diskrimineerimist, on oluline, et õiguste individualiseerimine oleks tagatud sotsiaalkindlustussüsteemis, mitte selle aluseks ei oleks perekond; väljaspool ametlikku tööturgu sõltuvate isikute hooldamise eesmärgil veedetud aja suhtes tuleks kohaldada nn krediit-ajaühikuid, mida võetaks täispensioni õiguste arvutamisel arvesse;

| 68. | rõhutab vajadust tagada, et Euroopa Liidu territooriumile sisenevad kolmandate riikide kodanikud ja ELi kodanikud oleksid teadlikud kehtivatest seadustest ja sotsiaalsetest kokkulepetest meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas, et vältida õigus- ja sotsiaalse keskkonna mittetundmisest tulenevat diskrimineerimist; |
| --- | --- |

68.

rõhutab vajadust tagada, et Euroopa Liidu territooriumile sisenevad kolmandate riikide kodanikud ja ELi kodanikud oleksid teadlikud kehtivatest seadustest ja sotsiaalsetest kokkulepetest meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas, et vältida õigus- ja sotsiaalse keskkonna mittetundmisest tulenevat diskrimineerimist;

| 69. | kutsub liikmesriike üles mitte aktsepteerima tavade, traditsioonide või muude religioossete põhjenduste toomist ettekäändena, et õigustada naistevastase diskrimineerimise, rõhumise või vägivalla mis tahes vorme, ja mitte võtma vastu poliitikat, mis võiks seada nende elu ohtu; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles mitte aktsepteerima tavade, traditsioonide või muude religioossete põhjenduste toomist ettekäändena, et õigustada naistevastase diskrimineerimise, rõhumise või vägivalla mis tahes vorme, ja mitte võtma vastu poliitikat, mis võiks seada nende elu ohtu;

| 70. | palub komisjonil viia läbi uurimuse ühest isikust koosnevate leibkondade diskrimineerimise kohta, eriti mis puudutab maksukohtlemist, sotsiaalkindlustust, avalikke ja tervishoiuteenuseid ning eluaset; |
| --- | --- |

70.

palub komisjonil viia läbi uurimuse ühest isikust koosnevate leibkondade diskrimineerimise kohta, eriti mis puudutab maksukohtlemist, sotsiaalkindlustust, avalikke ja tervishoiuteenuseid ning eluaset;

Seksuaalne sättumus

| 71. | on seisukohal, et usuliste, ühiskondlike ja poliitiliste juhtide poolt homoseksuaalide aadressil tehtud diskrimineerivad märkused õhutavad vihkamist ja vägivalda, ning kutsub asjaomaseid valitsusorganeid üles neid hukka mõistma; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et usuliste, ühiskondlike ja poliitiliste juhtide poolt homoseksuaalide aadressil tehtud diskrimineerivad märkused õhutavad vihkamist ja vägivalda, ning kutsub asjaomaseid valitsusorganeid üles neid hukka mõistma;

| 72. | kiidab sellega seoses igati heaks Prantsusmaa algatuse, mida toetavad kõik liikmesriigid, homoseksuaalsuse üldiseks dekriminaliseerimiseks, kuna 91 riigis on homoseksuaalsus endiselt kriminaalkuritegu ja mõnel juhul koguni surmanuhtlusega karistatav kuritegu; |
| --- | --- |

72.

kiidab sellega seoses igati heaks Prantsusmaa algatuse, mida toetavad kõik liikmesriigid, homoseksuaalsuse üldiseks dekriminaliseerimiseks, kuna 91 riigis on homoseksuaalsus endiselt kriminaalkuritegu ja mõnel juhul koguni surmanuhtlusega karistatav kuritegu;

| 73. | tunneb heameelt, et avaldati põhiõiguste ameti esimene temaatiline aruanne, mis koostati Euroopa Parlamendi taotlusel ning käsitleb homofoobiat ja diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel liikmesriikides, ning palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel rakendada kiiresti ameti esitatud soovitusi või teatada põhjustest, miks seda ei tehta; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt, et avaldati põhiõiguste ameti esimene temaatiline aruanne, mis koostati Euroopa Parlamendi taotlusel ning käsitleb homofoobiat ja diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel liikmesriikides, ning palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel rakendada kiiresti ameti esitatud soovitusi või teatada põhjustest, miks seda ei tehta;

| 74. | tuletab kõikidele liikmesriikidele meelde, et kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega võib kogunemisvabadust kasutada ka siis, kui nende inimeste arvamused, kes seda õigust kasutavad, on vastuolus enamuse arvamusega, ning seetõttu rikub paraadide diskrimineeriv keelustamine, samuti nendel osalejatele asjakohase kaitse tagamise kohustuse mittetäitmine Euroopa Inimõiguste Kohtu, ELi lepingu artikli 6 (ELi ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta) ning harta tagatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

74.

tuletab kõikidele liikmesriikidele meelde, et kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega võib kogunemisvabadust kasutada ka siis, kui nende inimeste arvamused, kes seda õigust kasutavad, on vastuolus enamuse arvamusega, ning seetõttu rikub paraadide diskrimineeriv keelustamine, samuti nendel osalejatele asjakohase kaitse tagamise kohustuse mittetäitmine Euroopa Inimõiguste Kohtu, ELi lepingu artikli 6 (ELi ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta) ning harta tagatud põhimõtteid;

| 75. | palub liikmesriikidel, kes on vastu võtnud õigusaktid samast soost isikute partnerluse kohta, tunnustada teistes liikmesriikides vastuvõetud sarnase mõjuga sätteid; palub nendel liikmesriikidel esitada ettepanekud suuniste kohta olemasolevate õigusaktide vastastikuseks tunnustamiseks liikmesriikide vahel, et tagada samasooliste paaride Euroopa Liidus vaba liikumise õiguse kohaldamine võrdsetel tingimustel heteroseksuaalsete paaridega; |
| --- | --- |

75.

palub liikmesriikidel, kes on vastu võtnud õigusaktid samast soost isikute partnerluse kohta, tunnustada teistes liikmesriikides vastuvõetud sarnase mõjuga sätteid; palub nendel liikmesriikidel esitada ettepanekud suuniste kohta olemasolevate õigusaktide vastastikuseks tunnustamiseks liikmesriikide vahel, et tagada samasooliste paaride Euroopa Liidus vaba liikumise õiguse kohaldamine võrdsetel tingimustel heteroseksuaalsete paaridega;

| 76. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud, mille eesmärk on tagada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine liikmesriikides homoseksuaalsete paaride puhul, sõltumata sellest, kas nad on abielus või registreeritud partnerlussuhtes, eelkõige juhul, kui nad kasutavad ELi õiguse kohast vaba liikumise õigust; |
| --- | --- |

76.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud, mille eesmärk on tagada vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamine liikmesriikides homoseksuaalsete paaride puhul, sõltumata sellest, kas nad on abielus või registreeritud partnerlussuhtes, eelkõige juhul, kui nad kasutavad ELi õiguse kohast vaba liikumise õigust;

| 77. | kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, ning rakendades võrdõiguslikkuse põhimõtet, võtma õiguslikke meetmeid, et lõpetada diskrimineerimine, mida kogevad mõned paarid oma seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

77.

kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, ning rakendades võrdõiguslikkuse põhimõtet, võtma õiguslikke meetmeid, et lõpetada diskrimineerimine, mida kogevad mõned paarid oma seksuaalse sättumuse tõttu;

| 78. | palub komisjonil tagada, et liikmesriigid annavad varjupaika isikutele, kes põgenevad nende seksuaalsest sättumusest tingitud tagakiusamise eest oma päritoluriigis, teha algatusi kahe- ja mitmepoolsel tasandil isikute seksuaalsest sättumusest tingitud tagakiusamise lõpetamiseks ning käivitada uuring transseksuaalide olukorra kohta liikmesriikides ja kandidaatriikides, muu hulgas seoses ahistamise ja vägivalla ohuga; |
| --- | --- |

78.

palub komisjonil tagada, et liikmesriigid annavad varjupaika isikutele, kes põgenevad nende seksuaalsest sättumusest tingitud tagakiusamise eest oma päritoluriigis, teha algatusi kahe- ja mitmepoolsel tasandil isikute seksuaalsest sättumusest tingitud tagakiusamise lõpetamiseks ning käivitada uuring transseksuaalide olukorra kohta liikmesriikides ja kandidaatriikides, muu hulgas seoses ahistamise ja vägivalla ohuga;

Ksenofoobia

| 79. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon, samuti liikmesriikide kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi valitsusasutused kooskõlastaksid oma meetmeid võitluseks antisemitismiga ning vähemuste, sealhulgas romide, traditsiooniliste rahvusvähemuste ja liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike vastu suunatud rünnakutega, et tagada sallivuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete austamine ning edendada ühiskondlikku, majanduslikku ja poliitilist integratsiooni; palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, tunnistada ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee pädevust võtta vastu ja arutada üksikisikute pöördumisi ÜRO rassilise diskrimineerimise kõikide vormide likvideerimise rahvusvahelise konventsiooni alusel; |
| --- | --- |

79.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon, samuti liikmesriikide kohaliku, piirkondliku ja riigi tasandi valitsusasutused kooskõlastaksid oma meetmeid võitluseks antisemitismiga ning vähemuste, sealhulgas romide, traditsiooniliste rahvusvähemuste ja liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike vastu suunatud rünnakutega, et tagada sallivuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete austamine ning edendada ühiskondlikku, majanduslikku ja poliitilist integratsiooni; palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, tunnistada ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee pädevust võtta vastu ja arutada üksikisikute pöördumisi ÜRO rassilise diskrimineerimise kõikide vormide likvideerimise rahvusvahelise konventsiooni alusel;

| 80. | nõuab, et liikmesriigid võitleksid otsustavalt kõikide vihkamist levitavate sõnumite vastu rassistlikes meediaprogrammides ja artiklites, mis levitavad sallimatuid vaateid romide, sisserändajate, välismaalaste, traditsiooniliste rahvusvähemuste ja muude vähemusrühmade vastasel vihal põhinevate kuritegude vormis, muusikakollektiivide tegevuses ja neonatslikel kontsertidel, mis sageli toimuvad avalikult ilma ühegi tagajärjeta; samuti nõuab tungivalt poliitilistelt parteidelt ja liikumistelt, kellel on suur mõju massimeedia üle, hoiduma vihkamist levitavatest sõnumitest ning ELi vähemusrühmade laimamisest; |
| --- | --- |

80.

nõuab, et liikmesriigid võitleksid otsustavalt kõikide vihkamist levitavate sõnumite vastu rassistlikes meediaprogrammides ja artiklites, mis levitavad sallimatuid vaateid romide, sisserändajate, välismaalaste, traditsiooniliste rahvusvähemuste ja muude vähemusrühmade vastasel vihal põhinevate kuritegude vormis, muusikakollektiivide tegevuses ja neonatslikel kontsertidel, mis sageli toimuvad avalikult ilma ühegi tagajärjeta; samuti nõuab tungivalt poliitilistelt parteidelt ja liikumistelt, kellel on suur mõju massimeedia üle, hoiduma vihkamist levitavatest sõnumitest ning ELi vähemusrühmade laimamisest;

Noored, eakad ja puudega inimesed

| 81. | palub liikmesriike soodustada veelgi suuremat sotsiaalpartnerite kaasamist meetmete võtmisel, mille eesmärk on kaotada diskrimineerimine puude või vanuse alusel ning parandada otsustavalt noorte, eakate ja puudega inimeste juurdepääsu tööturule ning koolitusprogrammidele; palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja selle vabatahtlik protokoll; |
| --- | --- |

81.

palub liikmesriike soodustada veelgi suuremat sotsiaalpartnerite kaasamist meetmete võtmisel, mille eesmärk on kaotada diskrimineerimine puude või vanuse alusel ning parandada otsustavalt noorte, eakate ja puudega inimeste juurdepääsu tööturule ning koolitusprogrammidele; palub kõikidel liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseerida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja selle vabatahtlik protokoll;

| 82. | nõuab, et komisjon tagaks puuetega inimeste vahenditega varustamiseks liikmesriikidele antavate rahaliste vahendite vastavuse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kriteeriumitele ning asjaomaste perekondlike ja kohalike teenuste ning iseseisva elu võimaluste rahastamise; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et komisjon tagaks puuetega inimeste vahenditega varustamiseks liikmesriikidele antavate rahaliste vahendite vastavuse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kriteeriumitele ning asjaomaste perekondlike ja kohalike teenuste ning iseseisva elu võimaluste rahastamise;

| 83. | on seisukohal, et oluline on tagada ravi ja hoolduse kättesaadavus kõikidele, kes vajavad geriaatrilist ravi või ravi haiguse või invaliidsuse korral, ning märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata puudega noorte ravitingimustele ja kaitsele; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et oluline on tagada ravi ja hoolduse kättesaadavus kõikidele, kes vajavad geriaatrilist ravi või ravi haiguse või invaliidsuse korral, ning märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata puudega noorte ravitingimustele ja kaitsele;

Kultuur

| 84. | rõhutab, kui oluline roll on meedial mitmekesisuse, multikultuurilisuse ja sallivuse edendamisel; nõuab tungivalt, et kõik meediateenused väldiksid igasugust rassismi, ksenofoobiat, sallimatust ja diskrimineerimist soodustavat sisu; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, kui oluline roll on meedial mitmekesisuse, multikultuurilisuse ja sallivuse edendamisel; nõuab tungivalt, et kõik meediateenused väldiksid igasugust rassismi, ksenofoobiat, sallimatust ja diskrimineerimist soodustavat sisu;

| 85. | ergutab liikmesriike seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga (2008) tegema koostööd paljude erinevate sidusrühmadega, eriti valitsusväliste organisatsioonidega, et soodustada kultuuridevahelist dialoogi ja tõsta teadlikkust, eelkõige noorte inimeste seas ühistest väärtustest ning kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse austamisest; |
| --- | --- |

85.

ergutab liikmesriike seoses kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga (2008) tegema koostööd paljude erinevate sidusrühmadega, eriti valitsusväliste organisatsioonidega, et soodustada kultuuridevahelist dialoogi ja tõsta teadlikkust, eelkõige noorte inimeste seas ühistest väärtustest ning kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse austamisest;

| 86. | rõhutab, kui oluline roll on spordil sallivuse, vastastikuse austuse ja mõistmise edendamisel; kutsub liikmesriikide ja Euroopa spordiasutusi üles jätkama jõupingutusi võitluses rassismi ja ksenofoobia vastu ning ergutab käivitama uusi, tõhusamaid ja laiaulatuslikumaid algatusi, mis tugineksid kehtivatele meetmetele; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, kui oluline roll on spordil sallivuse, vastastikuse austuse ja mõistmise edendamisel; kutsub liikmesriikide ja Euroopa spordiasutusi üles jätkama jõupingutusi võitluses rassismi ja ksenofoobia vastu ning ergutab käivitama uusi, tõhusamaid ja laiaulatuslikumaid algatusi, mis tugineksid kehtivatele meetmetele;

| 87. | rõhutab meediapädevuse olulist rolli kõikidele Euroopa Liidu kodanikele õiglaste ja võrdsete haridusvõimaluste tagamisel; |
| --- | --- |

87.

rõhutab meediapädevuse olulist rolli kõikidele Euroopa Liidu kodanikele õiglaste ja võrdsete haridusvõimaluste tagamisel;

| 88. | kutsub liikmesriike üles tagama kolmandatest riikidest Euroopa Liitu saabuvate uute sisserändajate, eriti laste ja noorte tulemuslikku integratsiooni liikmesriikide haridussüsteemidesse ning aitama neid nende kultuurilise mitmekesisuse edendamise abil; |
| --- | --- |

88.

kutsub liikmesriike üles tagama kolmandatest riikidest Euroopa Liitu saabuvate uute sisserändajate, eriti laste ja noorte tulemuslikku integratsiooni liikmesriikide haridussüsteemidesse ning aitama neid nende kultuurilise mitmekesisuse edendamise abil;

Relvajõud

| 89. | juhib tähelepanu sellele, et põhiõigused ei lõpe kasarmu uksel ning kehtivad täiel määral ka vormikandjate suhtes, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et põhiõigusi järgitaks ka relvajõududes; |
| --- | --- |

89.

juhib tähelepanu sellele, et põhiõigused ei lõpe kasarmu uksel ning kehtivad täiel määral ka vormikandjate suhtes, ning soovitab liikmesriikidel tagada, et põhiõigusi järgitaks ka relvajõududes;

Migrandid ja pagulased

Juurdepääs rahvusvahelisele kaitsele ja seaduslik sisseränne

| 90. | on šokeeritud nende inimeste traagilisest saatusest, kes hukkuvad katsel jõuda Euroopa territooriumile või kes satuvad ülevedajate või inimkaubitsejate kätte; |
| --- | --- |

90.

on šokeeritud nende inimeste traagilisest saatusest, kes hukkuvad katsel jõuda Euroopa territooriumile või kes satuvad ülevedajate või inimkaubitsejate kätte;

| 91. | palub, et komisjon ja liikmesriigid seaksid sisse tõhusa ja pikaajalise seadusliku rände poliitika ning tagaksid tegeliku juurdepääsu ELi territooriumile ning menetlusele, millega nähakse ette paindlikumad ja paremini kooskõlastatud eeskirjad varjupaigataotlejate kohta, selle asemel et suunata kõik pingutused ebaseadusliku rände tõkestamisele, kasutades selleks järjest rohkem erinevaid piirikontrollimeetmeid, mille puhul praegu puuduvad vajalikud mehhanismid võimalike varjupaigataotlejate kindlakstegemiseks Euroopa piiridel, ning sellega rikutakse 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtet; |
| --- | --- |

91.

palub, et komisjon ja liikmesriigid seaksid sisse tõhusa ja pikaajalise seadusliku rände poliitika ning tagaksid tegeliku juurdepääsu ELi territooriumile ning menetlusele, millega nähakse ette paindlikumad ja paremini kooskõlastatud eeskirjad varjupaigataotlejate kohta, selle asemel et suunata kõik pingutused ebaseadusliku rände tõkestamisele, kasutades selleks järjest rohkem erinevaid piirikontrollimeetmeid, mille puhul praegu puuduvad vajalikud mehhanismid võimalike varjupaigataotlejate kindlakstegemiseks Euroopa piiridel, ning sellega rikutakse 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis sätestatud mittetagasisaatmise põhimõtet;

| 92. | kutsub liikmesriike üles ühenduse olemasolevate varjupaigapoliitika direktiivide rakendamisel kasutama ÜRO pagulaste ülemvoliniku ameti antud suuniseid võrdõiguslikkuse kohta (2002); |
| --- | --- |

92.

kutsub liikmesriike üles ühenduse olemasolevate varjupaigapoliitika direktiivide rakendamisel kasutama ÜRO pagulaste ülemvoliniku ameti antud suuniseid võrdõiguslikkuse kohta (2002);

| 93. | palub, et nõukogu selgitaks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja liikmesriikide rolli olukorras, et tagada inimõiguste austamine piirikontrolli puhul; on seisukohal, et FRONTEXi volitusi tuleb kiiresti muuta, et lisada nende hulka ka päästetööd merel; nõuab, et FRONTEXi sõlmitavad lepingud kolmandate riikidega, eriti tagasisaatmise ühise korralduse osas, allutataks Euroopa Parlamendi demokraatlikule kontrollile; |
| --- | --- |

93.

palub, et nõukogu selgitaks Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja liikmesriikide rolli olukorras, et tagada inimõiguste austamine piirikontrolli puhul; on seisukohal, et FRONTEXi volitusi tuleb kiiresti muuta, et lisada nende hulka ka päästetööd merel; nõuab, et FRONTEXi sõlmitavad lepingud kolmandate riikidega, eriti tagasisaatmise ühise korralduse osas, allutataks Euroopa Parlamendi demokraatlikule kontrollile;

| 94. | nõuab, et nõukogu ja komisjon volitaksid FRONTEXit tegema struktuurset koostööd ÜRO pagulaste ülemvoliniku bürooga (UNHCR), et hõlbustada operatsioone, mis mõjutavad inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

94.

nõuab, et nõukogu ja komisjon volitaksid FRONTEXit tegema struktuurset koostööd ÜRO pagulaste ülemvoliniku bürooga (UNHCR), et hõlbustada operatsioone, mis mõjutavad inimõiguste kaitset;

| 95. | tunneb muret, et piirikontrolli kaugenemine ELi geograafilistest piiridest muudab väga raskeks kontrolli juhul, kui pagulasseisundit taotlevad või rahvusvahelist kaitset vajavad isikud puutuvad kokku kolmandate riikide ametiasutustega; |
| --- | --- |

95.

tunneb muret, et piirikontrolli kaugenemine ELi geograafilistest piiridest muudab väga raskeks kontrolli juhul, kui pagulasseisundit taotlevad või rahvusvahelist kaitset vajavad isikud puutuvad kokku kolmandate riikide ametiasutustega;

| 96. | nõuab, et komisjon ja eriti nõukogu jätkaksid Euroopa edumeelse strateegia edendamist varjupaigapoliitika valdkonnas ning jõuaksid kiiresti ja nõudlikult selle rakendamise teise etapini, kus muu hulgas vaadatakse läbi nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (15) ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus ja antava kaitse sisu kohta) (16) ning luuakse Euroopa varjupaigataotlejate tugiamet; |
| --- | --- |

96.

nõuab, et komisjon ja eriti nõukogu jätkaksid Euroopa edumeelse strateegia edendamist varjupaigapoliitika valdkonnas ning jõuaksid kiiresti ja nõudlikult selle rakendamise teise etapini, kus muu hulgas vaadatakse läbi nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/85/EÜ (liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta) (15) ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus ja antava kaitse sisu kohta) (16) ning luuakse Euroopa varjupaigataotlejate tugiamet;

Vastuvõtmine

| 97. | nõuab, et komisjon jätkaks jõuliselt nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) (17) ülevõtmise hindamist, sest mitmetes liikmesriikides ei ole seda üle võetud või on see võetud üle osaliselt, mille tõttu on tekkinud olukord, kus direktiiviga sätestatud miinimumnorme ei rakendata; |
| --- | --- |

97.

nõuab, et komisjon jätkaks jõuliselt nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) (17) ülevõtmise hindamist, sest mitmetes liikmesriikides ei ole seda üle võetud või on see võetud üle osaliselt, mille tõttu on tekkinud olukord, kus direktiiviga sätestatud miinimumnorme ei rakendata;

| 98. | juhib tähelepanu sellele, et migrandid, kes ei esita varjupaigataotlust, tuleb samuti asjakohastes ja sobivates rajatistes vastu võttu, kus neile tutvustatakse tõlgi ja erikoolituse saanud kultuurivahendajate abiga nende õigusi ja vastuvõtva riigi õiguse, ühenduse õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepete alusel pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

98.

juhib tähelepanu sellele, et migrandid, kes ei esita varjupaigataotlust, tuleb samuti asjakohastes ja sobivates rajatistes vastu võttu, kus neile tutvustatakse tõlgi ja erikoolituse saanud kultuurivahendajate abiga nende õigusi ja vastuvõtva riigi õiguse, ühenduse õiguse ja rahvusvaheliste kokkulepete alusel pakutavaid võimalusi;

Migrantide, varjupaigataotlejate ja pagulaste lapsed

| 99. | nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks pagulastest, varjupaigataotlejatest ja migrantidest laste ning varjupaigataotlejate, pagulaste või dokumentideta vanemate laste olukorrale, et tagada, et iga laps saab täielikult kasutada oma õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning mille hulka kuulub õigus mittediskrimineerimisele, kusjuures kõikide meetmete puhul tuleb juhinduda lapse parimatest huvidest, tunnustades siiski vanemate tähtsat rolli ja vastutust; juhib tähelepanu kahese haridussüsteemi kujunemisele teatud liikmesriikides ning rõhutab, et kodanike ja mittekodanike laste erinev kohtlemise ja abistamise korraldus ei tohiks olla diskrimineeriv ega pikaajaline ning selle eesmärk peaks olema tagada kõigile lastele parem haridus, sealhulgas vastuvõtva riigi keelte õpetamine; |
| --- | --- |

99.

nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks pagulastest, varjupaigataotlejatest ja migrantidest laste ning varjupaigataotlejate, pagulaste või dokumentideta vanemate laste olukorrale, et tagada, et iga laps saab täielikult kasutada oma õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning mille hulka kuulub õigus mittediskrimineerimisele, kusjuures kõikide meetmete puhul tuleb juhinduda lapse parimatest huvidest, tunnustades siiski vanemate tähtsat rolli ja vastutust; juhib tähelepanu kahese haridussüsteemi kujunemisele teatud liikmesriikides ning rõhutab, et kodanike ja mittekodanike laste erinev kohtlemise ja abistamise korraldus ei tohiks olla diskrimineeriv ega pikaajaline ning selle eesmärk peaks olema tagada kõigile lastele parem haridus, sealhulgas vastuvõtva riigi keelte õpetamine;

| 100. | nõuab eritähelepanu pööramist saatjata ja vanematest lahutatud alaealistele, kes saabuvad ELi territooriumile ebaseadusliku rände raames, ning rõhutab, et liikmesriikidel on kohustus neid abistada ja nad erikaitse alla võtta; nõuab, et kõik kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused ning ELi institutsioonid teeksid pidevat koostööd, et kaitsta neid lapsi igasuguse vägivalla ja ekspluateerimise eest, tagada neile viivitamata eestkostja, anda neile õigusabi, otsida nende perekondi ja parandada nende vastuvõtutingimusi, leides neile sobiva elamiskoha, hõlbustades nende juurdepääsu tervishoiu-, haridus- ja koolitusteenustele, eelkõige aidates neil õppida vastuvõtva riigi keelt, omandada kutset ja täielikult integreeruda koolisüsteemi; |
| --- | --- |

100.

nõuab eritähelepanu pööramist saatjata ja vanematest lahutatud alaealistele, kes saabuvad ELi territooriumile ebaseadusliku rände raames, ning rõhutab, et liikmesriikidel on kohustus neid abistada ja nad erikaitse alla võtta; nõuab, et kõik kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused ning ELi institutsioonid teeksid pidevat koostööd, et kaitsta neid lapsi igasuguse vägivalla ja ekspluateerimise eest, tagada neile viivitamata eestkostja, anda neile õigusabi, otsida nende perekondi ja parandada nende vastuvõtutingimusi, leides neile sobiva elamiskoha, hõlbustades nende juurdepääsu tervishoiu-, haridus- ja koolitusteenustele, eelkõige aidates neil õppida vastuvõtva riigi keelt, omandada kutset ja täielikult integreeruda koolisüsteemi;

| 101. | tuletab meelde, et laste kinnipidamist haldusõiguse alusel ei tohiks olemas olla ning et perega koos olevaid lapsi ei tohiks kinni pidada, välja arvatud väga äärmuslikel asjaoludel, tehes seda võimalikult piiratud ajaks ja ainult siis, kui kinnipidamine toimub ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 3 ja artikli 37 lõike b alusel nende huvides; |
| --- | --- |

101.

tuletab meelde, et laste kinnipidamist haldusõiguse alusel ei tohiks olemas olla ning et perega koos olevaid lapsi ei tohiks kinni pidada, välja arvatud väga äärmuslikel asjaoludel, tehes seda võimalikult piiratud ajaks ja ainult siis, kui kinnipidamine toimub ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikli 3 ja artikli 37 lõike b alusel nende huvides;

Integratsioon

| 102. | nõuab kolmandate riikide kodanike suhtes rakendatava siseriikliku integratsioonipoliitika ja ELi selle valdkonna algatuste paremat kooskõlastamist; rõhutab, et Euroopa raamistiku ühised põhimõtted peavad tagama, et integratsioonipoliitika sisaldab mittediskrimineerimise poliitikat, aga ulatub sellest ka kaugemale ning seda laiendatakse muudele valdkondadele, näiteks tööhõivele, haridusele ja kutseõppele; |
| --- | --- |

102.

nõuab kolmandate riikide kodanike suhtes rakendatava siseriikliku integratsioonipoliitika ja ELi selle valdkonna algatuste paremat kooskõlastamist; rõhutab, et Euroopa raamistiku ühised põhimõtted peavad tagama, et integratsioonipoliitika sisaldab mittediskrimineerimise poliitikat, aga ulatub sellest ka kaugemale ning seda laiendatakse muudele valdkondadele, näiteks tööhõivele, haridusele ja kutseõppele;

| 103. | kutsub üles arendama integratsiooni- ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise programme, mille eesmärk on ära hoida võimalikke pingeid ühendusesiseste migrantide ja põliste kogukondade vahel seoses laienemisjärgse rändega; |
| --- | --- |

103.

kutsub üles arendama integratsiooni- ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise programme, mille eesmärk on ära hoida võimalikke pingeid ühendusesiseste migrantide ja põliste kogukondade vahel seoses laienemisjärgse rändega;

| 104. | on seisukohal, et sisserändajatest vähemustega seotud kõige pakilisem vajadus on nende võimalikult kiire integreerimine selle riigi ühiskonda, kus nad asuvad, tagades samas, et integreerumine on vastastikune; on seisukohal, et sama tähtis on tunnustada iga liikmesriigis sündinud ja seal elava isiku õigust kodanikuõigustele; on veendunud, et pikaajaliste elanike õigus osaleda poliitilises elus kohalikul tasandil soodustaks sotsiaalset ja poliitilist integratsiooni; |
| --- | --- |

104.

on seisukohal, et sisserändajatest vähemustega seotud kõige pakilisem vajadus on nende võimalikult kiire integreerimine selle riigi ühiskonda, kus nad asuvad, tagades samas, et integreerumine on vastastikune; on seisukohal, et sama tähtis on tunnustada iga liikmesriigis sündinud ja seal elava isiku õigust kodanikuõigustele; on veendunud, et pikaajaliste elanike õigus osaleda poliitilises elus kohalikul tasandil soodustaks sotsiaalset ja poliitilist integratsiooni;

| 105. | tunneb muret, et tõhusa integratsioonipoliitika puudumine põhjustab sadade tuhandete mittekodanike ja kodakondsuseta isikute tõrjutust töö-, sotsiaalsest ja poliitilisest elust, see kahjustab ka ELi seatud eesmärki suurendada tööjõu liikuvust, et suurendada konkurentsivõimet ja majanduslikku heaolu; tunnistab, et on olemas oht, et tõrjutus seab inimese haavatavasse olukorda, muutes ta vastuvõtlikuks äärmuslusele, inimkaubandusele ja muud liiki ärakasutamisele; |
| --- | --- |

105.

tunneb muret, et tõhusa integratsioonipoliitika puudumine põhjustab sadade tuhandete mittekodanike ja kodakondsuseta isikute tõrjutust töö-, sotsiaalsest ja poliitilisest elust, see kahjustab ka ELi seatud eesmärki suurendada tööjõu liikuvust, et suurendada konkurentsivõimet ja majanduslikku heaolu; tunnistab, et on olemas oht, et tõrjutus seab inimese haavatavasse olukorda, muutes ta vastuvõtlikuks äärmuslusele, inimkaubandusele ja muud liiki ärakasutamisele;

Tagasisaatmine

| 106. | rõhutab, et isikuid ei tohiks tagasi saata enne, kui nende taotlust on õiglaselt ja põhjalikult uuritud; on seisukohal, et kui nende tagasisaatmine oleks päritolu- või transiidiriigis inimõiguste austamise osas valitseva kriitilise olukorra tõttu võimatu või ebainimlik, ei tohiks liikmesriigid neid tagasi saata vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusele; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et isikuid ei tohiks tagasi saata enne, kui nende taotlust on õiglaselt ja põhjalikult uuritud; on seisukohal, et kui nende tagasisaatmine oleks päritolu- või transiidiriigis inimõiguste austamise osas valitseva kriitilise olukorra tõttu võimatu või ebainimlik, ei tohiks liikmesriigid neid tagasi saata vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusele;

| 107. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kontrolliksid päritolu- või transiidiriiki tagasisaadetud isikute elamis- ja integratsioonitingimusi ning võtaksid meetmeid, et need isikud saaksid asjakohast abi; |
| --- | --- |

107.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kontrolliksid päritolu- või transiidiriiki tagasisaadetud isikute elamis- ja integratsioonitingimusi ning võtaksid meetmeid, et need isikud saaksid asjakohast abi;

Kinnipidamine ja tagasivõtmise kokkulepped

| 108. | tunneb muret, et juba mitmeid aastaid on välismaalaste kinnipidamiskeskuste arv liikmesriikides ja nende piiridel suurenenud; nõuab paljude raportite, sealhulgas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioonide koostatud raportite põhjal, milles mõistetakse hukka sagedased inimõiguste rikkumised, järgmiste meetmete võtmist:






  — | tagada migrantide ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitsele spetsialiseerunud valitsusväliste organisatsioonide juurdepääs nii, et nende kohalolek kinnipidamiskeskustes oleks sätestatud õigusaktides ega oleks lihtsalt hea tahte väljendus; |
| --- | --- | --- |

108.

tunneb muret, et juba mitmeid aastaid on välismaalaste kinnipidamiskeskuste arv liikmesriikides ja nende piiridel suurenenud; nõuab paljude raportite, sealhulgas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni delegatsioonide koostatud raportite põhjal, milles mõistetakse hukka sagedased inimõiguste rikkumised, järgmiste meetmete võtmist:

—

tagada migrantide ja varjupaigataotlejate põhiõiguste kaitsele spetsialiseerunud valitsusväliste organisatsioonide juurdepääs nii, et nende kohalolek kinnipidamiskeskustes oleks sätestatud õigusaktides ega oleks lihtsalt hea tahte väljendus;

| — | luua Euroopa tasandil sõltumatu kontrolliasutus, kes vastutab inimõigustega seotud järelevalve eest kinnipidamiskeskustes; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa tasandil sõltumatu kontrolliasutus, kes vastutab inimõigustega seotud järelevalve eest kinnipidamiskeskustes;

| — | nõuda, et amet koostaks iga-aastase aruande, milles analüüsitakse nende isikute olukorda, kes on paigutatud kinnipidamiskeskustesse, mis asuvad liikmesriikide vastutusalas nende piiride sees või väljaspool, ning esitaks selle Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

—

nõuda, et amet koostaks iga-aastase aruande, milles analüüsitakse nende isikute olukorda, kes on paigutatud kinnipidamiskeskustesse, mis asuvad liikmesriikide vastutusalas nende piiride sees või väljaspool, ning esitaks selle Euroopa Parlamendile;

| 109. | tunneb muret, et alates 2002. aastast on tagasivõtmise sätted lisatud enamikku ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolestesse lepingutesse, sealhulgas kaubanduslepingutesse, mille tõttu toimub Euroopa Liidu rändepoliitika järjest suurem hajutamine, mida iseloomustab ebapiisav parlamentaarne järelevalve nii Euroopa kui liikmesriikide tasandil; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles kaasama Euroopa Parlamenti varakult lepingu läbirääkimiste käigus ning andma talle korrapäraselt aru nende klauslite alusel EList väljasaadetud isikute arvu kohta; |
| --- | --- |

109.

tunneb muret, et alates 2002. aastast on tagasivõtmise sätted lisatud enamikku ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kahepoolestesse lepingutesse, sealhulgas kaubanduslepingutesse, mille tõttu toimub Euroopa Liidu rändepoliitika järjest suurem hajutamine, mida iseloomustab ebapiisav parlamentaarne järelevalve nii Euroopa kui liikmesriikide tasandil; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles kaasama Euroopa Parlamenti varakult lepingu läbirääkimiste käigus ning andma talle korrapäraselt aru nende klauslite alusel EList väljasaadetud isikute arvu kohta;

Sõnavabadus

| 110. | võitleb sõnavabaduse kui ühe ELi alusväärtuse eest; on seisukohal, et sõnavabadust tuleb kasutada õigusaktides sätestatud piirides, sellega peab kaasnema isiklik vastutus ning see peab põhinema teiste inimeste õiguste austamisel; |
| --- | --- |

110.

võitleb sõnavabaduse kui ühe ELi alusväärtuse eest; on seisukohal, et sõnavabadust tuleb kasutada õigusaktides sätestatud piirides, sellega peab kaasnema isiklik vastutus ning see peab põhinema teiste inimeste õiguste austamisel;

| 111. | tunneb heameelt üldiselt rahuldava ajakirjandusvabaduse olukorra pärast liikmesriikides, sest kõik 27 liikmesriiki on Piirideta Ajakirjanike 2007. aasta ülemaailmses ajakirjandusvabaduse pingereas esimese 56 hulgas; |
| --- | --- |

111.

tunneb heameelt üldiselt rahuldava ajakirjandusvabaduse olukorra pärast liikmesriikides, sest kõik 27 liikmesriiki on Piirideta Ajakirjanike 2007. aasta ülemaailmses ajakirjandusvabaduse pingereas esimese 56 hulgas;

| 112. | palub, et liikmesriigid, kes viimastel aastatel on kasutanud oma õigusasutusi või kellel on kavas muuta oma õigusakte selleks, et rikkuda ajakirjanike õigust varjata oma teabeallikaid, samuti ajakirjanike ja toimetajate õigust teavet avaldada, muudaksid oma õigusakte ja tavasid vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu 27. märtsi 1996. aasta otsusele ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusele ajakirjanike õiguse kohta mitte avaldada oma teabeallikaid, (18) kuna selle õiguse rikkumine on praegu ELis kõige suurem oht ajakirjanike sõnavabadusele ning viimastel aastatel ei ole seda olukorda oluliselt parandatud; |
| --- | --- |

112.

palub, et liikmesriigid, kes viimastel aastatel on kasutanud oma õigusasutusi või kellel on kavas muuta oma õigusakte selleks, et rikkuda ajakirjanike õigust varjata oma teabeallikaid, samuti ajakirjanike ja toimetajate õigust teavet avaldada, muudaksid oma õigusakte ja tavasid vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu 27. märtsi 1996. aasta otsusele ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusele ajakirjanike õiguse kohta mitte avaldada oma teabeallikaid, (18) kuna selle õiguse rikkumine on praegu ELis kõige suurem oht ajakirjanike sõnavabadusele ning viimastel aastatel ei ole seda olukorda oluliselt parandatud;

| 113. | peab ajakirjanduse sõnavabadust ja sõltumatust üldisteks õigusteks, mida ei tohi ohustada ükski isik ega rühm, kes tunneb end öeldu või kirjutatu tõttu rünnatuna; rõhutab samas, et valeteabe või laimu puhul peab õigus hüvitisele olema tagatud kohtu kaudu vastavalt kehtivatele õigusaktidele; |
| --- | --- |

113.

peab ajakirjanduse sõnavabadust ja sõltumatust üldisteks õigusteks, mida ei tohi ohustada ükski isik ega rühm, kes tunneb end öeldu või kirjutatu tõttu rünnatuna; rõhutab samas, et valeteabe või laimu puhul peab õigus hüvitisele olema tagatud kohtu kaudu vastavalt kehtivatele õigusaktidele;

| 114. | on arvamusel, et ajakirjandusvabadust tuleks alati kasutada seaduslikes raamides, kuid tunneb samal ajal muret, et viimastel aastatel on kiusatus keelata avalikud arutelud teatud teemadel paljudes liikmesriikides toonud kaasa mitteametliku tsensuuri või meedia enesetsensuuri; |
| --- | --- |

114.

on arvamusel, et ajakirjandusvabadust tuleks alati kasutada seaduslikes raamides, kuid tunneb samal ajal muret, et viimastel aastatel on kiusatus keelata avalikud arutelud teatud teemadel paljudes liikmesriikides toonud kaasa mitteametliku tsensuuri või meedia enesetsensuuri;

Lapse õigused

Vägivald, vaesus ja töö

| 115. | mõistab hukka kõik lastevastase vägivalla vormid ning peab eriti vajalikuks võidelda liikmesriikides esinevate sagedasemate vägivallavormide vastu, s.t pedofiilia, seksuaalse kuritarvitamise, perevägivalla, kehalise karistamise vastu koolides ning erinevate kuritarvitamise vormide vastu institutsioonides; nõuab, et kehtestataks kindlad, usaldusväärsed ja juurdepääsetavad mehhanismid, mis võimaldavad lastel kõikides liikmesriikides vägivallast teatada, ning et need mehhanismid tehtaks teatavaks laiale avalikkusele; |
| --- | --- |

115.

mõistab hukka kõik lastevastase vägivalla vormid ning peab eriti vajalikuks võidelda liikmesriikides esinevate sagedasemate vägivallavormide vastu, s.t pedofiilia, seksuaalse kuritarvitamise, perevägivalla, kehalise karistamise vastu koolides ning erinevate kuritarvitamise vormide vastu institutsioonides; nõuab, et kehtestataks kindlad, usaldusväärsed ja juurdepääsetavad mehhanismid, mis võimaldavad lastel kõikides liikmesriikides vägivallast teatada, ning et need mehhanismid tehtaks teatavaks laiale avalikkusele;

| 116. | kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et keelustada erinevad laste ekspluateerimise vormid, sealhulgas ekspluateerimine prostitutsiooni, pornograafia valmistamise, uimastite salakaubanduse, taskuvarguste ja kerjamise eesmärgil ning kõik muud ekspluateerimise vormid; |
| --- | --- |

116.

kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et keelustada erinevad laste ekspluateerimise vormid, sealhulgas ekspluateerimine prostitutsiooni, pornograafia valmistamise, uimastite salakaubanduse, taskuvarguste ja kerjamise eesmärgil ning kõik muud ekspluateerimise vormid;

| 117. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et lõpetada alaealiste mitteametlik abiellumine, mis toimub sageli väga noorelt; on arvamusel, et see tava on seksuaalse kuritarvituse vorm, mis kahjustab lapse arengut ja võib põhjustada koolist väljalangemise; |
| --- | --- |

117.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et lõpetada alaealiste mitteametlik abiellumine, mis toimub sageli väga noorelt; on arvamusel, et see tava on seksuaalse kuritarvituse vorm, mis kahjustab lapse arengut ja võib põhjustada koolist väljalangemise;

| 118. | nõuab, et 13 liikmesriiki, kus veel ei ole sellealaseid õigusakte, keelustaksid täielikult kehalise karistamise vastavalt ÜRO uuringule lastevastase vägivalla kohta, kus kehalist karistamist nimetatakse praegu kõige levinumaks lastevastase vägivalla vormiks; |
| --- | --- |

118.

nõuab, et 13 liikmesriiki, kus veel ei ole sellealaseid õigusakte, keelustaksid täielikult kehalise karistamise vastavalt ÜRO uuringule lastevastase vägivalla kohta, kus kehalist karistamist nimetatakse praegu kõige levinumaks lastevastase vägivalla vormiks;

| 119. | rõhutab vajadust tagada, et kõikides Euroopa ja riigi tasandi poliitikavaldkondades võetaks arvesse laste töö kõikide vormide kaotamist; leiab, et täisajaga õppimine on probleemi parim lahendus, et ühtaegu vältida sellist kuritarvitamist ja samas leida tulevikus väljapääs kirjaoskamatuse ja vaesuse nõiaringist; |
| --- | --- |

119.

rõhutab vajadust tagada, et kõikides Euroopa ja riigi tasandi poliitikavaldkondades võetaks arvesse laste töö kõikide vormide kaotamist; leiab, et täisajaga õppimine on probleemi parim lahendus, et ühtaegu vältida sellist kuritarvitamist ja samas leida tulevikus väljapääs kirjaoskamatuse ja vaesuse nõiaringist;

| 120. | märgib, et mõnedes liikmesriikides kasutatakse lapsi linna- ja maapiirkondades kõige halvema töö tegemiseks, ning nõuab, et palub liikmesriigid tegeleksid selle probleemiga, rakendades jõuliselt oma siseriiklikku õigust ning korraldades riiklikke teavituskampaaniaid, mis on suunatud nii vanematele kui ka lastele; |
| --- | --- |

120.

märgib, et mõnedes liikmesriikides kasutatakse lapsi linna- ja maapiirkondades kõige halvema töö tegemiseks, ning nõuab, et palub liikmesriigid tegeleksid selle probleemiga, rakendades jõuliselt oma siseriiklikku õigust ning korraldades riiklikke teavituskampaaniaid, mis on suunatud nii vanematele kui ka lastele;

| 121. | tuletab meelde, et peaaegu 20 % lastest ELis elavad vaesuspiirist allpool ning et kõige suuremasse riskirühma nende hulgas kuuluvad ühe vanemaga pered ja/või välismaal sündinud vanematega pered; rõhutab seetõttu, et tuleb võtta laste vajadustele keskenduvaid asjakohaseid meetmeid nende õiguste tagamiseks, mille hulka kuuluvad perede toetamise meetmed, ning palub, et liikmesriigid, eriti need, kus vaesuse määr on kõrgeim, võtaksid vastu ambitsioonikad ja teostatavad eesmärgid laste ja nende perede vaesuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

121.

tuletab meelde, et peaaegu 20 % lastest ELis elavad vaesuspiirist allpool ning et kõige suuremasse riskirühma nende hulgas kuuluvad ühe vanemaga pered ja/või välismaal sündinud vanematega pered; rõhutab seetõttu, et tuleb võtta laste vajadustele keskenduvaid asjakohaseid meetmeid nende õiguste tagamiseks, mille hulka kuuluvad perede toetamise meetmed, ning palub, et liikmesriigid, eriti need, kus vaesuse määr on kõrgeim, võtaksid vastu ambitsioonikad ja teostatavad eesmärgid laste ja nende perede vaesuse vähendamiseks;

| 122. | palub, et komisjon püüaks lisada spetsiaalselt laste ja nende perede vaesust, noorte tööpuudust ja vähemuste sotsiaalset kaasamist puudutavad eri strateegiad kõikidesse asjakohastesse arengustrateegiatesse, sealhulgas vaesuse vähendamise strateegiadokumentidesse ja näidisprogrammidesse; ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegutseksid tõhusalt lastega kauplemise vastu, laiendaksid piiriülest koostööd, korraldaksid erikoolitust ja rakendaksid asjakohaseid õigusnorme; |
| --- | --- |

122.

palub, et komisjon püüaks lisada spetsiaalselt laste ja nende perede vaesust, noorte tööpuudust ja vähemuste sotsiaalset kaasamist puudutavad eri strateegiad kõikidesse asjakohastesse arengustrateegiatesse, sealhulgas vaesuse vähendamise strateegiadokumentidesse ja näidisprogrammidesse; ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegutseksid tõhusalt lastega kauplemise vastu, laiendaksid piiriülest koostööd, korraldaksid erikoolitust ja rakendaksid asjakohaseid õigusnorme;

| 123. | rõhutab lastekaitse tähtsust; on arvamusel, et Euroopa Liidu lapse õiguste strateegiaga seotud algatused, nagu eranditult lapsi puudutavatele teemadele pühendatud veebisait, eriabi ja hädaabi telefoninumbrid ning eelarvevahendite eraldamine laste heaks võetavaid meetmeid toetavatele ELi programmidele, tuleks täies ulatuses ellu viia ja samuti tuleks neid edasi arendada; |
| --- | --- |

123.

rõhutab lastekaitse tähtsust; on arvamusel, et Euroopa Liidu lapse õiguste strateegiaga seotud algatused, nagu eranditult lapsi puudutavatele teemadele pühendatud veebisait, eriabi ja hädaabi telefoninumbrid ning eelarvevahendite eraldamine laste heaks võetavaid meetmeid toetavatele ELi programmidele, tuleks täies ulatuses ellu viia ja samuti tuleks neid edasi arendada;

Diskrimineerimine

| 124. | palub, et komisjon ja liikmesriigid osutaksid eritähelepanu noorte ja laste diskrimineerimise eri vormidele, mis sageli toimub mitmekordselt ning mille all eriti kannatavad vaesuses elavad lapsed ja tänavalapsed ning rahvusvähemustesse ja sisserändajate rühmadesse kuuluvad noored inimesed, kuid ka puudega noored ja lapsed, ning mille tulemuseks on juurdepääsu puudumine haridusele ja tervishoiule; |
| --- | --- |

124.

palub, et komisjon ja liikmesriigid osutaksid eritähelepanu noorte ja laste diskrimineerimise eri vormidele, mis sageli toimub mitmekordselt ning mille all eriti kannatavad vaesuses elavad lapsed ja tänavalapsed ning rahvusvähemustesse ja sisserändajate rühmadesse kuuluvad noored inimesed, kuid ka puudega noored ja lapsed, ning mille tulemuseks on juurdepääsu puudumine haridusele ja tervishoiule;

| 125. | nõuab, et romi laste suhtes, eelkõige (kuid mitte ainult) nendes liikmesriikides, kus romid on suur rahvusvähemus, rakendataks erimeetmeid, et lõpetada diskrimineerimine, segregatsioon, sotsiaalne ja haridusalane tõrjutus, mille ohvrid nad sageli on; kutsub eelkõige liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada romi laste üleesindatus – mis on täiesti õigustamatu – vaimse puudega laste kasvatusasutustes, korraldama kooliskäimist edendavaid kampaaniaid ning võitlema isikut tõendava dokumendi väljastamisest keeldumise nähtuse vastu, mida esineb paljude romi laste puhul; |
| --- | --- |

125.

nõuab, et romi laste suhtes, eelkõige (kuid mitte ainult) nendes liikmesriikides, kus romid on suur rahvusvähemus, rakendataks erimeetmeid, et lõpetada diskrimineerimine, segregatsioon, sotsiaalne ja haridusalane tõrjutus, mille ohvrid nad sageli on; kutsub eelkõige liikmesriike üles tegema jõupingutusi, et kaotada romi laste üleesindatus – mis on täiesti õigustamatu – vaimse puudega laste kasvatusasutustes, korraldama kooliskäimist edendavaid kampaaniaid ning võitlema isikut tõendava dokumendi väljastamisest keeldumise nähtuse vastu, mida esineb paljude romi laste puhul;

| 126. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ebasoodsas olukorras ja sotsiaalselt tõrjutud laste tulemusliku integratsiooni haridussüsteemi nende võimalikult varases eas, ning ergutab sel eesmärgil parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

126.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid ebasoodsas olukorras ja sotsiaalselt tõrjutud laste tulemusliku integratsiooni haridussüsteemi nende võimalikult varases eas, ning ergutab sel eesmärgil parimate tavade vahetamist;

| 127. | kutsub liikmesriike üles võitlema diskrimineerimise vastu haridusvaldkonnas, nagu romi laste segregatsioon koolis, vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutisele kohtuotsusele selles küsimuses (19); |
| --- | --- |

127.

kutsub liikmesriike üles võitlema diskrimineerimise vastu haridusvaldkonnas, nagu romi laste segregatsioon koolis, vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu hiljutisele kohtuotsusele selles küsimuses (19);

Õiglus noortele

| 128. | on seisukohal, et alaealiste õigusrikkujate kinnipidamine peaks olema vaid viimane võimalus ja seda tuleks rakendada võimalikult piiratud ajavahemiku jooksul, ning nõuab seetõttu, et alaealiste suhtes nähtaks ette muud alternatiivid vangistuse asemel; nõuab, et oleksid tagatud ümberõppemeetmed, näiteks töötamine ühiskonna heaks, et tagada nende noorte sotsiaalne ja tööalane taasintegreerumine; |
| --- | --- |

128.

on seisukohal, et alaealiste õigusrikkujate kinnipidamine peaks olema vaid viimane võimalus ja seda tuleks rakendada võimalikult piiratud ajavahemiku jooksul, ning nõuab seetõttu, et alaealiste suhtes nähtaks ette muud alternatiivid vangistuse asemel; nõuab, et oleksid tagatud ümberõppemeetmed, näiteks töötamine ühiskonna heaks, et tagada nende noorte sotsiaalne ja tööalane taasintegreerumine;

| 129. | märgib, et kriminaalvastutuse iga ei ole kõikides liikmesriikides sama, ning tunneb muret, et teatavates liikmesriikides võetakse alaealisi regulaarselt vastutusele täiskasvanute kohtusüsteemis ning mõnes teises liikmesriigis suletakse alaealiste erikohtuid; palub, et liikmesriigid ühtlustaksid oma kohtusüsteemid, nii et ühegi lapse üle ei mõistetaks kohut samamoodi nagu täiskasvanu üle; |
| --- | --- |

129.

märgib, et kriminaalvastutuse iga ei ole kõikides liikmesriikides sama, ning tunneb muret, et teatavates liikmesriikides võetakse alaealisi regulaarselt vastutusele täiskasvanute kohtusüsteemis ning mõnes teises liikmesriigis suletakse alaealiste erikohtuid; palub, et liikmesriigid ühtlustaksid oma kohtusüsteemid, nii et ühegi lapse üle ei mõistetaks kohut samamoodi nagu täiskasvanu üle;

| 130. | palub, et kõik liikmesriigid tagaksid laste tõhusa ja sõltumatu esindamise kõikides neid puudutavates kohtulikes ja kohtulikku laadi menetlustes ning neile seadusliku eestkostja määramise, juhul kui pereliige ei saa nende nimel esineda; rõhutab, et ametiasutused peavad kõiki lapsi, sealhulgas õigusasutuste poolt kasvatusasutustesse paigutatud lapsi, teavitama olemasolevatest kaebuse esitamise mehhanismidest; |
| --- | --- |

130.

palub, et kõik liikmesriigid tagaksid laste tõhusa ja sõltumatu esindamise kõikides neid puudutavates kohtulikes ja kohtulikku laadi menetlustes ning neile seadusliku eestkostja määramise, juhul kui pereliige ei saa nende nimel esineda; rõhutab, et ametiasutused peavad kõiki lapsi, sealhulgas õigusasutuste poolt kasvatusasutustesse paigutatud lapsi, teavitama olemasolevatest kaebuse esitamise mehhanismidest;

Laste abistamine

| 131. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada lapse õigus perekonnale ning leida tõhusad lahendused laste vanematest lahutamise ja laste mahajätmise vältimiseks; nõuab, et liikmesriigid loobuksid suurte kasvatusasutuste poliitikast ning pigem reformiksid, arendaksid ja tugevdaksid pere- ja kogukonnapõhiseid tõhusaid ja alternatiivseid kasvatusstruktuure; kasvatusasutusse paigutamise korral nõuab liikmesriikidelt vajalikke vahendeid, mis võimaldaksid lapsel perekonda tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

131.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada lapse õigus perekonnale ning leida tõhusad lahendused laste vanematest lahutamise ja laste mahajätmise vältimiseks; nõuab, et liikmesriigid loobuksid suurte kasvatusasutuste poliitikast ning pigem reformiksid, arendaksid ja tugevdaksid pere- ja kogukonnapõhiseid tõhusaid ja alternatiivseid kasvatusstruktuure; kasvatusasutusse paigutamise korral nõuab liikmesriikidelt vajalikke vahendeid, mis võimaldaksid lapsel perekonda tagasi pöörduda;

| 132. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et tagada kvaliteetsed laste vastuvõtustruktuurid, kaasa arvatud kutseõppe jätkamise võimalused, head töötingimused ja mõistlik palk neile, kes lastega kutsealaselt tegelevad; rõhutab, et need struktuurid ja nende personal on tugev alus laste tulevikule ning nendest on kasu ka vanematel, eelkõige nendel, kelle töökoormus on väga suur, või üksikvanematel, samuti pakuvad need alternatiivi lastele, kelle pere on puudulik või olematu; |
| --- | --- |

132.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, et tagada kvaliteetsed laste vastuvõtustruktuurid, kaasa arvatud kutseõppe jätkamise võimalused, head töötingimused ja mõistlik palk neile, kes lastega kutsealaselt tegelevad; rõhutab, et need struktuurid ja nende personal on tugev alus laste tulevikule ning nendest on kasu ka vanematel, eelkõige nendel, kelle töökoormus on väga suur, või üksikvanematel, samuti pakuvad need alternatiivi lastele, kelle pere on puudulik või olematu;

Osalemine

| 133. | tuletab meelde, et lastel on õigus väljendada oma arvamust vastavalt vanusele ja küpsusastmele ning neile tuleb anda võimalus osaleda lasterühmades või -ühendustes, et neil oleks võimalus kohtuda teiste lastega ja õppida end seal väljendama; palub seetõttu, et liikmesriigid ja kohalikud asutused ergutaksid projekte, mille eesmärk on anda lastele võimalus end sel viisil väljendada, tehes seda kohalike lastekogude või -parlamentide kaudu, tagades seejuures, et kaasatakse kõige enam tõrjutud lapsed ning et laste hulgas levitatakse laialt teavet selliste tegevuste kohta; |
| --- | --- |

133.

tuletab meelde, et lastel on õigus väljendada oma arvamust vastavalt vanusele ja küpsusastmele ning neile tuleb anda võimalus osaleda lasterühmades või -ühendustes, et neil oleks võimalus kohtuda teiste lastega ja õppida end seal väljendama; palub seetõttu, et liikmesriigid ja kohalikud asutused ergutaksid projekte, mille eesmärk on anda lastele võimalus end sel viisil väljendada, tehes seda kohalike lastekogude või -parlamentide kaudu, tagades seejuures, et kaasatakse kõige enam tõrjutud lapsed ning et laste hulgas levitatakse laialt teavet selliste tegevuste kohta;

| 134. | tunneb heameelt, et komisjon on algatanud foorumi, kus kogunevad ELi institutsioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, kes tegutsevad lapse õiguste valdkonnas; on seisukohal, et laste osalemine peaks olema üks foorumi põhieesmärke, ning kutsub seetõttu komisjoni üles tagama laste osalemine foorumi tegevuse kõigis etappides; |
| --- | --- |

134.

tunneb heameelt, et komisjon on algatanud foorumi, kus kogunevad ELi institutsioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, kes tegutsevad lapse õiguste valdkonnas; on seisukohal, et laste osalemine peaks olema üks foorumi põhieesmärke, ning kutsub seetõttu komisjoni üles tagama laste osalemine foorumi tegevuse kõigis etappides;

| 135. | on seisukohal, et teavet lapse õiguste kohta tuleks lastele levitada nii, et see oleks kättesaadav, kasutades selleks sobivaid vahendeid; nõuab, et komisjon töötaks välja tõhusad teabevahendid, millega parandatakse laste teadmisi oma õiguste kohta, laste olukorra kohta liikmesriikides ja ELi tegevuse kohta selles valdkonnas; |
| --- | --- |

135.

on seisukohal, et teavet lapse õiguste kohta tuleks lastele levitada nii, et see oleks kättesaadav, kasutades selleks sobivaid vahendeid; nõuab, et komisjon töötaks välja tõhusad teabevahendid, millega parandatakse laste teadmisi oma õiguste kohta, laste olukorra kohta liikmesriikides ja ELi tegevuse kohta selles valdkonnas;

Sotsiaalsed õigused

| 136. | on seisukohal, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ei saa võidelda, tagamata kõiki põhiõigusi, sealhulgas majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi kõigile; kiidab sellega seoses heaks otsuse nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks; palub, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid kokku ambitsioonikad eesmärgid selles valdkonnas ja järgiksid neid; |
| --- | --- |

136.

on seisukohal, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ei saa võidelda, tagamata kõiki põhiõigusi, sealhulgas majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi kõigile; kiidab sellega seoses heaks otsuse nimetada 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks; palub, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid kokku ambitsioonikad eesmärgid selles valdkonnas ja järgiksid neid;

| 137. | rõhutab, et on olemas jagamatute ja omavahel seotud põhiõiguste kogum, mille tegelik kättesaadavus peab olema tagatud kõigile inimestele; |
| --- | --- |

137.

rõhutab, et on olemas jagamatute ja omavahel seotud põhiõiguste kogum, mille tegelik kättesaadavus peab olema tagatud kõigile inimestele;

Vaesus

| 138. | rõhutab asjaolu, et läbivaadatud Euroopa sotsiaalharta artiklis 30 sätestatakse õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, ning kutsub liikmesriike üles seda ratifitseerima; |
| --- | --- |

138.

rõhutab asjaolu, et läbivaadatud Euroopa sotsiaalharta artiklis 30 sätestatakse õigus kaitsele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, ning kutsub liikmesriike üles seda ratifitseerima;

| 139. | rõhutab, et „aktiivse kaasamise” poliitikas on üha tähtsam pöörata tähelepanu tööturul kõige enam tõrjutud isikutele; |
| --- | --- |

139.

rõhutab, et „aktiivse kaasamise” poliitikas on üha tähtsam pöörata tähelepanu tööturul kõige enam tõrjutud isikutele;

| 140. | rõhutab asjaolu, et äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutab endast kõikide põhiõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

140.

rõhutab asjaolu, et äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutab endast kõikide põhiõiguste rikkumist;

| 141. | loodab, et sotsiaalmõõde ja põhiõigused integreeritakse tõhusalt ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

141.

loodab, et sotsiaalmõõde ja põhiõigused integreeritakse tõhusalt ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse;

| 142. | pooldab sotsiaalse ja kestva arengu mudelit, mis põhineb sotsiaalsete õiguste järgimisel ja mille eesmärk on suurem sotsiaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

142.

pooldab sotsiaalse ja kestva arengu mudelit, mis põhineb sotsiaalsete õiguste järgimisel ja mille eesmärk on suurem sotsiaalne ühtekuuluvus;

| 143. | tuletab meelde, et harta artiklites 34 ja 36 tunnistatakse õigust sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalteenustele ning õigust juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud, sealhulgas kõige vähem kaitstud kodanikud, saaksid neid õigusi kasutada; |
| --- | --- |

143.

tuletab meelde, et harta artiklites 34 ja 36 tunnistatakse õigust sotsiaalkindlustusele ja sotsiaalteenustele ning õigust juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik kodanikud, sealhulgas kõige vähem kaitstud kodanikud, saaksid neid õigusi kasutada;

| 144. | tuletab meelde, et võitlus vaesuse vastu peab toimuma koos kõige halvemas olukorras olevate elanikerühmadega, keda see kõige enam puudutab ja kes seetõttu kogevad õigustele juurdepääsu puudumise tagajärgi kõige enam ja teavad, kuidas olukorda parandada; soovib, et kehtestataks osalusdemokraatia, milles pööratakse eritähelepanu vaesuse, tõrjutuse, diskrimineerimise või ebavõrdsuse all kannatavate inimeste osalemisele; |
| --- | --- |

144.

tuletab meelde, et võitlus vaesuse vastu peab toimuma koos kõige halvemas olukorras olevate elanikerühmadega, keda see kõige enam puudutab ja kes seetõttu kogevad õigustele juurdepääsu puudumise tagajärgi kõige enam ja teavad, kuidas olukorda parandada; soovib, et kehtestataks osalusdemokraatia, milles pööratakse eritähelepanu vaesuse, tõrjutuse, diskrimineerimise või ebavõrdsuse all kannatavate inimeste osalemisele;

Kodutus

| 145. | palub komisjonil välja töötada kodutuse Euroopa raammääratlus, koguda võrreldavat ja usaldusväärset statistikat ning anda igal aastal ülevaade kodutuse kaotamiseks võetud meetmest ja edusammudest liikmesriikides; |
| --- | --- |

145.

palub komisjonil välja töötada kodutuse Euroopa raammääratlus, koguda võrreldavat ja usaldusväärset statistikat ning anda igal aastal ülevaade kodutuse kaotamiseks võetud meetmest ja edusammudest liikmesriikides;

| 146. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid koostaksid kodutust käsitleva laiaulatuslikuma strateegia osana „talvise hädaolukorra lahendamise kavad”; |
| --- | --- |

146.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid koostaksid kodutust käsitleva laiaulatuslikuma strateegia osana „talvise hädaolukorra lahendamise kavad”;

Eluase

| 147. | tuletab meelde, et harta artikli 34 lõikes 3 tunnistatakse sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks kõigi nende õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid; seetõttu kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu inimväärsele eluasemele; |
| --- | --- |

147.

tuletab meelde, et harta artikli 34 lõikes 3 tunnistatakse sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks kõigi nende õigust sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, kellel puuduvad piisavad elatusvahendid; seetõttu kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu inimväärsele eluasemele;

| 148. | tuletab meelde tähelepanekuid ja põhimõtteid, mis esitati Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruandes inimväärse eluaseme kohta (20); |
| --- | --- |

148.

tuletab meelde tähelepanekuid ja põhimõtteid, mis esitati Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku aruandes inimväärse eluaseme kohta (20);

Tervis

| 149. | tuletab meelde, et harta artiklis 35 nähakse ette igaühe õigus ennetavale tervishoiule ning ravile; kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu asjakohasele tervishoiule eelkõige neile, kelle sissetulek on madal ning kelle tervislik seisund nõuab pikaajalist või kallist intensiivravi; |
| --- | --- |

149.

tuletab meelde, et harta artiklis 35 nähakse ette igaühe õigus ennetavale tervishoiule ning ravile; kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu asjakohasele tervishoiule eelkõige neile, kelle sissetulek on madal ning kelle tervislik seisund nõuab pikaajalist või kallist intensiivravi;

| 150. | palub liikmesriikidel ja ELil tagada, et isikutel, kes kuritarvitavad narkootilisi aineid, oleks täielik juurdepääs spetsialiseeritud tervishoiuteenustele ja alternatiivravile ning neid ei koheldaks kurjategijatena ainuüksi seetõttu, et nad tarvitavad keelatud aineid; |
| --- | --- |

150.

palub liikmesriikidel ja ELil tagada, et isikutel, kes kuritarvitavad narkootilisi aineid, oleks täielik juurdepääs spetsialiseeritud tervishoiuteenustele ja alternatiivravile ning neid ei koheldaks kurjategijatena ainuüksi seetõttu, et nad tarvitavad keelatud aineid;

Töötajad

| 151. | rõhutab, et vaja on parandada tööturu läbipaistvust, et kogu töö (tähtajaline, tähtajatu, täisajaga, osalise tööajaga ja tunnitasul põhinev) oleks deklareeritud, mõistlikult tasustatud ja töötajate õigused oleksid alati tagatud; |
| --- | --- |

151.

rõhutab, et vaja on parandada tööturu läbipaistvust, et kogu töö (tähtajaline, tähtajatu, täisajaga, osalise tööajaga ja tunnitasul põhinev) oleks deklareeritud, mõistlikult tasustatud ja töötajate õigused oleksid alati tagatud;

| 152. | tunnistab, et kõikides liikmesriikides ei ole siseriiklikke õigusakte, millega määratakse kindlaks alampalk; nõuab vahendeid, millega tagatakse kõigile korralikul tasemel sissetulek, et tagada, et kõik töötajad ELis saaksid töötasu, mis võimaldab neil elada väärikat elu; |
| --- | --- |

152.

tunnistab, et kõikides liikmesriikides ei ole siseriiklikke õigusakte, millega määratakse kindlaks alampalk; nõuab vahendeid, millega tagatakse kõigile korralikul tasemel sissetulek, et tagada, et kõik töötajad ELis saaksid töötasu, mis võimaldab neil elada väärikat elu;

| 153. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja kandidaatriigid ratifitseeriksid ja rakendaksid täielikult Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ILOt kontrollisüsteemi ja -mehhanismide tugevdamisel; |
| --- | --- |

153.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja kandidaatriigid ratifitseeriksid ja rakendaksid täielikult Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ILOt kontrollisüsteemi ja -mehhanismide tugevdamisel;

| 154. | ergutab ettevõtteid kohaldama vastutustundlikku ja mittediskrimineerivat töölevõtmise ning kutsealase arengu poliitikat, et suurendada naiste, noorte ja ebasoodsas olukorras olevate isikute tööhõivet; |
| --- | --- |

154.

ergutab ettevõtteid kohaldama vastutustundlikku ja mittediskrimineerivat töölevõtmise ning kutsealase arengu poliitikat, et suurendada naiste, noorte ja ebasoodsas olukorras olevate isikute tööhõivet;

| 155. | tuletab meelde, et diskrimineerimist tuleb samuti pidada nelja põhivabaduse, eriti inimeste vaba liikumise piiramiseks ja sellisena takistuseks siseturu toimimisel; palub komisjonil ergutada liikmesriike läbi vaatama üleminekusätteid, millega reguleeritakse pääsu nende tööturule, et kaotada selles osas Euroopa kodanike diferentseeritud kohtlemine; |
| --- | --- |

155.

tuletab meelde, et diskrimineerimist tuleb samuti pidada nelja põhivabaduse, eriti inimeste vaba liikumise piiramiseks ja sellisena takistuseks siseturu toimimisel; palub komisjonil ergutada liikmesriike läbi vaatama üleminekusätteid, millega reguleeritakse pääsu nende tööturule, et kaotada selles osas Euroopa kodanike diferentseeritud kohtlemine;

| 156. | palub liikmesriikidel vaadata läbi oma õigusaktid eesmärgiga tagada, et seksitöötajaid – sõltumata nende õiguslikust seisundist – ei kasuta ära kuritegelikud organisatsioonid, et nende põhiõigused on tagatud ning nad saavad kasutada asjakohaseid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

156.

palub liikmesriikidel vaadata läbi oma õigusaktid eesmärgiga tagada, et seksitöötajaid – sõltumata nende õiguslikust seisundist – ei kasuta ära kuritegelikud organisatsioonid, et nende põhiõigused on tagatud ning nad saavad kasutada asjakohaseid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid;

| 157. | palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid tööturul kõige tõrjutumate isikute sotsiaalset kaasatust ning tegeleksid nn vaeste töötajate probleemiga; on seisukohal, et nendes strateegiates tuleks saavutada tasakaal õiglase palgataseme, töö- ja eraelu ühitamise, heade töötingimuste, sotsiaalkaitse, tööalase konkurentsivõime ja tööga kindlustatuse vahel; |
| --- | --- |

157.

palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid tööturul kõige tõrjutumate isikute sotsiaalset kaasatust ning tegeleksid nn vaeste töötajate probleemiga; on seisukohal, et nendes strateegiates tuleks saavutada tasakaal õiglase palgataseme, töö- ja eraelu ühitamise, heade töötingimuste, sotsiaalkaitse, tööalase konkurentsivõime ja tööga kindlustatuse vahel;

Ebaseaduslikud töötajad

| 158. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ÜRO konventsiooni võõrtöötajate õiguste kohta, (21) ja juhib nende tähelepanu sellele, et enamik töötajatest, kes töötavad ilma asjakohaste sisserändedokumentideta, teevad tööd, mis on seaduslik ja Euroopa majandusele vajalik, näiteks puuviljasaagi koristamine, hoonete ehitamine või hooldus, haigete, eakate inimeste või laste eest hoolitsemine; |
| --- | --- |

158.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ÜRO konventsiooni võõrtöötajate õiguste kohta, (21) ja juhib nende tähelepanu sellele, et enamik töötajatest, kes töötavad ilma asjakohaste sisserändedokumentideta, teevad tööd, mis on seaduslik ja Euroopa majandusele vajalik, näiteks puuviljasaagi koristamine, hoonete ehitamine või hooldus, haigete, eakate inimeste või laste eest hoolitsemine;

| 159. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles lõpetama termini „illegaalne immigrant” kasutamise, sest sellel on väga negatiivne kõrvaltähendus, ning kasutama rohkem termineid „ebaseaduslik töötaja/migrant” või „dokumentideta töötaja/migrant”; |
| --- | --- |

159.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles lõpetama termini „illegaalne immigrant” kasutamise, sest sellel on väga negatiivne kõrvaltähendus, ning kasutama rohkem termineid „ebaseaduslik töötaja/migrant” või „dokumentideta töötaja/migrant”;

| 160. | kinnitab, et tööõigus on selleks, et kaitsta ebaõiglases töösuhtes olevaid töötajaid, nii nagu see dokumentideta töötajate puhul just ongi, ning palub, et liikmesriigid tagaksid ametiühingusse kuulumise õiguse kõigile töötajatele, sealhulgas dokumentideta töötajatele; |
| --- | --- |

160.

kinnitab, et tööõigus on selleks, et kaitsta ebaõiglases töösuhtes olevaid töötajaid, nii nagu see dokumentideta töötajate puhul just ongi, ning palub, et liikmesriigid tagaksid ametiühingusse kuulumise õiguse kõigile töötajatele, sealhulgas dokumentideta töötajatele;

| 161. | palub, et komisjon peaks sama tähtsaks ja pakiliseks nii praegu väljatöötamisel olevat sisserändepoliitikat kui ka karistusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, mis peaksid olema ühes paketis; |
| --- | --- |

161.

palub, et komisjon peaks sama tähtsaks ja pakiliseks nii praegu väljatöötamisel olevat sisserändepoliitikat kui ka karistusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, mis peaksid olema ühes paketis;

| 162. | rõhutab, et tööinspektorite esimene ülesanne on kaitsta töötajaid, ning palub seetõttu, et liikmesriigid:






  — | kindlustaksid, et dokumentideta töötajad saavad esitada kuritarvitava tööandja vastu turvaliselt kaebuse, ilma et neid ähvardaks väljasaatmise oht; |
| --- | --- | --- |

162.

rõhutab, et tööinspektorite esimene ülesanne on kaitsta töötajaid, ning palub seetõttu, et liikmesriigid:

—

kindlustaksid, et dokumentideta töötajad saavad esitada kuritarvitava tööandja vastu turvaliselt kaebuse, ilma et neid ähvardaks väljasaatmise oht;

| — | investeeriksid tööinspektorite ja selliste isikute koolitusse, kes pakuvad abi dokumentideta töötajatele tööõiguse rikkumise kohta ametliku kaebuse esitamisel; |
| --- | --- |

—

investeeriksid tööinspektorite ja selliste isikute koolitusse, kes pakuvad abi dokumentideta töötajatele tööõiguse rikkumise kohta ametliku kaebuse esitamisel;

| — | kehtestaksid karistussüsteemi, millega ei karistataks tööandjate asemel töötajaid; |
| --- | --- |

—

kehtestaksid karistussüsteemi, millega ei karistataks tööandjate asemel töötajaid;

Eakad inimesed

| 163. | on arvamusel, et vananev elanikkond on väljakutse ning seda tuleb käsitada kui võimalust kaasata pika ja väärtusliku kogemusega inimesed tihedamini ühiskonda, millega ühtlasi edendatakse aktiivse vananemise põhimõtet; on seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi vanemate töötajate tööturule integreerimiseks; |
| --- | --- |

163.

on arvamusel, et vananev elanikkond on väljakutse ning seda tuleb käsitada kui võimalust kaasata pika ja väärtusliku kogemusega inimesed tihedamini ühiskonda, millega ühtlasi edendatakse aktiivse vananemise põhimõtet; on seisukohal, et tuleb teha jõupingutusi vanemate töötajate tööturule integreerimiseks;

| 164. | on arvamusel, et eritähelepanu tuleb pöörata eakatele üksi elavatele naistele, kes on eriti ohustatud rühm ja majanduse jahenemise korral sageli esimesed vaesusesse langejad; |
| --- | --- |

164.

on arvamusel, et eritähelepanu tuleb pöörata eakatele üksi elavatele naistele, kes on eriti ohustatud rühm ja majanduse jahenemise korral sageli esimesed vaesusesse langejad;

| 165. | märgib vajadust võidelda eakate naiste diskrimineerimise vastu ja suurendada nende osalemist tööturul (s.t elukestva õppe programmide abil), arvestades nende haavatavust ja kasvavat arvu ELis; |
| --- | --- |

165.

märgib vajadust võidelda eakate naiste diskrimineerimise vastu ja suurendada nende osalemist tööturul (s.t elukestva õppe programmide abil), arvestades nende haavatavust ja kasvavat arvu ELis;

| 166. | tuletab meelde, et harta artikliga 25 antakse eakatele õigus elada inimväärset ja iseseisvat elu; soovitab seetõttu koostoimes harta artiklitega 34 ja 35 tagada eakatele väärika elu elamiseks ennetavat arstiabi ja sotsiaalkindlustust; |
| --- | --- |

166.

tuletab meelde, et harta artikliga 25 antakse eakatele õigus elada inimväärset ja iseseisvat elu; soovitab seetõttu koostoimes harta artiklitega 34 ja 35 tagada eakatele väärika elu elamiseks ennetavat arstiabi ja sotsiaalkindlustust;

| 167. | palub nendel liikmesriikidel, kes veel ei ole seda teinud, kehtestada õigusnormid ravitahteavalduste kohta, et oleks tagatud inimõiguste ja biomeditsiini Oviedo konventsiooni artiklis 9 sisalduva nõude („Kui patsient ei ole meditsiinilise sekkumise ajal võimeline oma soovi avaldama, tuleb arvestada tema varasemat sellekohast soovi.”) järgimine ja õigus väärikusele elu lõpul; |
| --- | --- |

167.

palub nendel liikmesriikidel, kes veel ei ole seda teinud, kehtestada õigusnormid ravitahteavalduste kohta, et oleks tagatud inimõiguste ja biomeditsiini Oviedo konventsiooni artiklis 9 sisalduva nõude („Kui patsient ei ole meditsiinilise sekkumise ajal võimeline oma soovi avaldama, tuleb arvestada tema varasemat sellekohast soovi.”) järgimine ja õigus väärikusele elu lõpul;

*

- *

| 168. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogu ministrite komiteele ja parlamentaarsele assambleele ning inimõiguste volinikule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asjaomastele organitele. |
| --- | --- |

168.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, Euroopa Nõukogu ministrite komiteele ja parlamentaarsele assambleele ning inimõiguste volinikule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asjaomastele organitele.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

(4)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 229.

(5)  Euroopa Nõukogu – Euroopa Liit:„Üks eesmärk Euroopa kontinendile”, Jean-Claude Junckeri aruanne, 11. aprill 2006, lk 4.

(6)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 309.

(7)  Euroopa Põhiõiguste Ameti 2008. aasta aruanne, avaldatud 24. juunil 2008.

(8)  Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 12, alla kirjutatud 4. novembril 2000.

(9)  Kohtuasjas C 267/06 Tadao Maruko v. Versorgungsanstalt der deutschen Bühnen otsustas Euroopa Ühenduste Kohus 1. aprillil 2008, et keeldumine maksta toitjakaotuspensioni elukaaslastele on otsene diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel, kui üleelanud abikaasa ja üleelanud kooselupartner on pensioni suhtes samalaadses olukorras.

(10)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(11)  ELT C 297 E, 29.11.2008, lk 125.

(12)  Naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni vabatahtlik protokoll, vastu võetud 15. oktoobril 1999.

(13)  ÜRO deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta, vastu võetud 20. detsembril 1993.

(14)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (ELT L 261, 6.8.2004, lk 19); nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta (ELT L 203, 1.8.2002, lk 1).

(15)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

(16)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(17)  ELT L 31, 6.2.2003, lk 18.

(18)  Soovitus nr R(2000)7.

(19)  D.H. ja teised v. Tšehhi Vabariik seoses varasemate aastate kohtuasjadega.

(20)  Voliniku 29. oktoobri 2007. aasta seisukoht pealkirjaga „Keegi ei peaks olema kodutu – adekvaatne eluase on õigus”.

(21)  Kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvaheline konventsioon, vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga nr 45/158 18. detsembril 1990.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/69

---

Meretöönormide konventsioon

P6_TA(2009)0020

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ

(2010/C 46 E/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (KOM(2008)0422); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ (KOM(2008)0422);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/63/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet meremeeste tööaja korralduse kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta (edaspidi „konventsioon”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (FST) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta (edaspidi „konventsioon”);

| — | võttes arvesse asjaolu, et nimetatud kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada kõnealune kokkulepe ja selle A lisa nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et nimetatud kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada kõnealune kokkulepe ja selle A lisa nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 78 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 78 lõiget 3,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 31 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, ja maksimaalse tööaja piirangule ning igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 31 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, ja maksimaalse tööaja piirangule ning igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele;

| B. | arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 1 annab tööturu osapooltele ühenduse tasandil soovi korral võimaluse alustada dialoogi, mis võib tuua kaasa lepingusuhted, sealhulgas kokkulepete sõlmimise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 1 annab tööturu osapooltele ühenduse tasandil soovi korral võimaluse alustada dialoogi, mis võib tuua kaasa lepingusuhted, sealhulgas kokkulepete sõlmimise;

| C. | arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 2 näeb ette võimaluse, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepped rakendatakse allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et asutamislepingu artikli 139 lõige 2 näeb ette võimaluse, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepped rakendatakse allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;

| D. | arvestades, et kui kõik liikmesriigid ratifitseerivad konventsiooni, saavutab see jõustumiseks vajaliku läve; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kui kõik liikmesriigid ratifitseerivad konventsiooni, saavutab see jõustumiseks vajaliku läve;

| E. | arvestades, et konventsiooni ratifitseerimine aitaks oluliselt kaasa inimväärsete tööstandardite edendamisele kogu maailmas, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konventsiooni ratifitseerimine aitaks oluliselt kaasa inimväärsete tööstandardite edendamisele kogu maailmas,

| 1. | tervitab asjaolu, et kuigi asutamislepingu artikli 139 lõikega 2 ei ole tööturu osapoolte poolt komisjonile tehtud taotluste puhul ette nähtud konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, on komisjon siiski edastanud oma ettepaneku Euroopa Parlamendile ning palunud teatada oma arvamuse komisjonile ja nõukogule; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et kuigi asutamislepingu artikli 139 lõikega 2 ei ole tööturu osapoolte poolt komisjonile tehtud taotluste puhul ette nähtud konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, on komisjon siiski edastanud oma ettepaneku Euroopa Parlamendile ning palunud teatada oma arvamuse komisjonile ja nõukogule;

| 2. | toetab tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepet merelaevanduse sektori töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas, kuna see tasakaalustab õiglaselt vajadust parandada töötingimusi ning kaitsta meremeeste tervist ja tööohutust; |
| --- | --- |

2.

toetab tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepet merelaevanduse sektori töötajate töötingimuste teatavate aspektide osas, kuna see tasakaalustab õiglaselt vajadust parandada töötingimusi ning kaitsta meremeeste tervist ja tööohutust;

| 3. | nõustub, et kokkulepe tuleks esitada nõukogule; kutsub seetõttu nõukogu üles komisjoni ettepanekut vastu võtma, et rakendada tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepet, võttes arvesse liikmesriikide ja vastavalt ka ELi erihuve; |
| --- | --- |

3.

nõustub, et kokkulepe tuleks esitada nõukogule; kutsub seetõttu nõukogu üles komisjoni ettepanekut vastu võtma, et rakendada tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepet, võttes arvesse liikmesriikide ja vastavalt ka ELi erihuve;

| 4. | on seisukohal, et on oluline määratleda ja jõustada ülemaailmsed töötingimuste miinimumstandardid ning tervishoiu- ja tööohutustingimused merelaevadel töötavate meremeeste jaoks; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et on oluline määratleda ja jõustada ülemaailmsed töötingimuste miinimumstandardid ning tervishoiu- ja tööohutustingimused merelaevadel töötavate meremeeste jaoks;

| 5. | tervitab asjaolu, et tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepe ja komisjoni ettepanek näevad ette ainult minimaalsed nõuded, jättes liikmesriikidele ja/või tööturu osapooltele võimaluse võtta vastu vastava valdkonna töötajatele soodsamad meetmed, mis on sisuliselt samaväärsed konventsiooni koodeksi A osa sätetega; |
| --- | --- |

5.

tervitab asjaolu, et tööturu osapoolte sõlmitud kokkulepe ja komisjoni ettepanek näevad ette ainult minimaalsed nõuded, jättes liikmesriikidele ja/või tööturu osapooltele võimaluse võtta vastu vastava valdkonna töötajatele soodsamad meetmed, mis on sisuliselt samaväärsed konventsiooni koodeksi A osa sätetega;

| 6. | tuletab meelde paindlikkust, mida võimaldatakse konventsiooni artikli II lõike 6 alusel riikidele, kes on juba kõnealusele konventsioonile alla kirjutanud; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde paindlikkust, mida võimaldatakse konventsiooni artikli II lõike 6 alusel riikidele, kes on juba kõnealusele konventsioonile alla kirjutanud;

| 7. | rõhutab tööturu osapoolte olulist rolli töötajate tervishoiu- ja tööohutustingimuste parandamisel; toetab täielikult tööturu osapoolte asjakohast kaasamist sotsiaalse dialoogi alastesse läbirääkimistesse ja nende töötingimuste kokkulepete sõlmimist; |
| --- | --- |

7.

rõhutab tööturu osapoolte olulist rolli töötajate tervishoiu- ja tööohutustingimuste parandamisel; toetab täielikult tööturu osapoolte asjakohast kaasamist sotsiaalse dialoogi alastesse läbirääkimistesse ja nende töötingimuste kokkulepete sõlmimist;

| 8. | soovitab komisjoni ettepaneku vastu võtta; |
| --- | --- |

8.

soovitab komisjoni ettepaneku vastu võtta;

| 9. | kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima viivitamata 2006. aasta meretöönormide konventsiooni; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima viivitamata 2006. aasta meretöönormide konventsiooni;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja tööturu osapooltele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja tööturu osapooltele.

---

(1)  EÜT L 167, 2.7.1999, lk 33.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/71

---

ÜRO inimõiguste nõukogu areng, sealhulgas ELi roll

P6_TA(2009)0021

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (2008/2201(INI))

(2010/C 46 E/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste komisjoni (UNCHR) kohta alates 1996. aastast, eriti 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste ja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta, (1) samuti 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suhete kohta, (2)9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta, (3)29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta, (4)21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) seitsmenda istungjärgu kohta (5) ning 8. mai 2008. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2007. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste komisjoni (UNCHR) kohta alates 1996. aastast, eriti 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste ja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta, (1) samuti 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suhete kohta, (2)9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta, (3)29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta, (4)21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) seitsmenda istungjärgu kohta (5) ning 8. mai 2008. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2007. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6);

| — | võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. märtsi 2005. aasta aruannet „Suurem vabadus: julgeoleku, arengu ja inimõiguste suunas kõigile”, järgnenud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/1 2005. aasta ÜRO ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta ning ÜRO peasekretäri 7. märtsi 2006. aasta aruannet „Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni investeerimine: organisatsiooni tugevdamine kogu maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 21. märtsi 2005. aasta aruannet „Suurem vabadus: julgeoleku, arengu ja inimõiguste suunas kõigile”, järgnenud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/1 2005. aasta ÜRO ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta ning ÜRO peasekretäri 7. märtsi 2006. aasta aruannet „Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni investeerimine: organisatsiooni tugevdamine kogu maailmas”;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutatakse ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutatakse ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC);

| — | võttes arvesse 16. märtsil 2006. aastal ELi eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud deklaratsiooni UNHRC asutamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. märtsil 2006. aastal ELi eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud deklaratsiooni UNHRC asutamise kohta;

| — | võttes arvesse UNHRC varasemaid korralisi ja eriistungjärke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNHRC varasemaid korralisi ja eriistungjärke;

| — | võttes arvesse UNHRC töörühmade töö tulemusi, mis on seotud kaebemenetluse, üldise korrapärase läbivaatamise, tulevase eksperdiabi süsteemi, tegevuskava, aasta töökava, töömeetodite, kodukorra ning erimenetluste läbivaatamisega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNHRC töörühmade töö tulemusi, mis on seotud kaebemenetluse, üldise korrapärase läbivaatamise, tulevase eksperdiabi süsteemi, tegevuskava, aasta töökava, töömeetodite, kodukorra ning erimenetluste läbivaatamisega;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 21. mail 2008. aastal toimunud UNHRC liikmesriikide kolmandate valimiste tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 21. mail 2008. aastal toimunud UNHRC liikmesriikide kolmandate valimiste tulemusi;

| — | võttes arvesse 19. juunil 2008. aastal toimunud UNHRC eesistuja valimiste tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. juunil 2008. aastal toimunud UNHRC eesistuja valimiste tulemusi;

| — | võttes arvesse 7.–18. aprillil 2008. aastal, 5.–16. mail 2008. aastal ja 1.–15. detsembril 2008. aastal toimunud üldise korrapärase läbivaatamise töörühma esimest, teist ja kolmandat istungjärku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–18. aprillil 2008. aastal, 5.–16. mail 2008. aastal ja 1.–15. detsembril 2008. aastal toimunud üldise korrapärase läbivaatamise töörühma esimest, teist ja kolmandat istungjärku;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0498/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0498/2008),

| A. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa ühenduse õiguslikust acquis'st ning üks ELi aluspõhimõtetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa ühenduse õiguslikust acquis'st ning üks ELi aluspõhimõtetest;

| B. | arvestades, et EL asetab inimõigused ja demokraatia oma välissuhete keskmesse, ning arvestades, et ELi välispoliitika põhineb tõhusa mitmepoolsuse tugeval ja tingimusteta toetamisel, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL asetab inimõigused ja demokraatia oma välissuhete keskmesse, ning arvestades, et ELi välispoliitika põhineb tõhusa mitmepoolsuse tugeval ja tingimusteta toetamisel, nagu on sätestatud ÜRO põhikirjas;

| C. | arvestades, et ÜRO ja UNHRC on ühed kõige sobivamatest organisatsioonidest, mis suudavad tegelda kõikehõlmavalt inimõiguste küsimuste ja humanitaarprobleemidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO ja UNHRC on ühed kõige sobivamatest organisatsioonidest, mis suudavad tegelda kõikehõlmavalt inimõiguste küsimuste ja humanitaarprobleemidega;

| D. | arvestades, et UNHRC kui poolalalise organi asutamise otsus kiideti üldiselt heaks kui algatus ÜRO inimõiguste komisjoni puuduste kõrvaldamiseks ja kui algatus, mis aitab suurendada valitsustevahelistes aruteludes inimõiguste küsimuse tähtsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et UNHRC kui poolalalise organi asutamise otsus kiideti üldiselt heaks kui algatus ÜRO inimõiguste komisjoni puuduste kõrvaldamiseks ja kui algatus, mis aitab suurendada valitsustevahelistes aruteludes inimõiguste küsimuse tähtsust;

| E. | arvestades, et UNHRC koostas endale kolmeks esimeseks tegevusaastaks ambitsioonika tegevuskava, mis hõlmab tema menetluste ja töömeetodite läbivaatamist, eriti üldise korrapärase läbivaatamise väljatöötamist ja rakendamist (seni on peetud kolm istungjärku ja vaadatud läbi olukord 48 riigis, millest kaheksa on ELi liikmesriigid) ning erimenetluste läbivaatamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et UNHRC koostas endale kolmeks esimeseks tegevusaastaks ambitsioonika tegevuskava, mis hõlmab tema menetluste ja töömeetodite läbivaatamist, eriti üldise korrapärase läbivaatamise väljatöötamist ja rakendamist (seni on peetud kolm istungjärku ja vaadatud läbi olukord 48 riigis, millest kaheksa on ELi liikmesriigid) ning erimenetluste läbivaatamist;

| F. | arvestades, et EL on olnud UNHRC loomise tugev toetaja ja propageerija ning EL ja tema liikmesriigid on võtnud kohustuse täita aktiivset ja nähtavat rolli tänapäeva inimõigusprobleemidega tegeleva tõhusa organi loomisel ning toetamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on olnud UNHRC loomise tugev toetaja ja propageerija ning EL ja tema liikmesriigid on võtnud kohustuse täita aktiivset ja nähtavat rolli tänapäeva inimõigusprobleemidega tegeleva tõhusa organi loomisel ning toetamisel;

| G. | arvestades, et EL toetas kindlalt suurema enamuse ja liikmesuse kriteeriumide kehtestamist UNHRC valimisteks (neid ettepanekuid ei ole arvesse võetud), samuti menetluste loomist, mis võimaldaksid kontrollida ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegelikku täitmist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL toetas kindlalt suurema enamuse ja liikmesuse kriteeriumide kehtestamist UNHRC valimisteks (neid ettepanekuid ei ole arvesse võetud), samuti menetluste loomist, mis võimaldaksid kontrollida ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegelikku täitmist;

| H. | arvestades, et kuigi ELi suutlikkus võtta vastu ühtne seisukoht on ikka veel piiratud, seda eriti põrkuvate riiklike huvide ja liikmesriikide jätkuva soovi tõttu tegutseda ÜROs sõltumatult, on tõendeid selle kohta, et nad tegutsevad UNHRCs ühtekuuluvamalt kui ÜRO inimõiguste komisjonis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi ELi suutlikkus võtta vastu ühtne seisukoht on ikka veel piiratud, seda eriti põrkuvate riiklike huvide ja liikmesriikide jätkuva soovi tõttu tegutseda ÜROs sõltumatult, on tõendeid selle kohta, et nad tegutsevad UNHRCs ühtekuuluvamalt kui ÜRO inimõiguste komisjonis;

| I. | arvestades asjaolu, et ELi liikmesriigid moodustavad UNHRCs arvulise vähemuse, mis oluliselt vähendab ELi võimalusi mõjutada UNHRC päevakorda ja kujutab endast tõsist probleemi ELi seisukohtade integreerimisel UNHRC töösse; |
| --- | --- |

I.

arvestades asjaolu, et ELi liikmesriigid moodustavad UNHRCs arvulise vähemuse, mis oluliselt vähendab ELi võimalusi mõjutada UNHRC päevakorda ja kujutab endast tõsist probleemi ELi seisukohtade integreerimisel UNHRC töösse;

| J. | arvestades, et kuna Ameerika Ühendriigid ei kuulu kahjuks UNHRCsse, peab EL tugevdama oma rolli demokraatlike riikide juhtiva jõuna inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuna Ameerika Ühendriigid ei kuulu kahjuks UNHRCsse, peab EL tugevdama oma rolli demokraatlike riikide juhtiva jõuna inimõiguste küsimustes;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament jälgib tähelepanelikult arenguid UNHRCs ja lähetab korrapäraselt delegatsioone selle istungitele ning kutsub eriraportööre ja sõltumatuid eksperte toetama parlamendi tegevust inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament jälgib tähelepanelikult arenguid UNHRCs ja lähetab korrapäraselt delegatsioone selle istungitele ning kutsub eriraportööre ja sõltumatuid eksperte toetama parlamendi tegevust inimõiguste valdkonnas;

| L. | arvestades, et UNHRC menetlused ja mehhanismid tuleb 2011. aastal läbi vaadata, nagu on ette nähtud ÜRO Peaassamblee eespool nimetatud resolutsioonis A/RES/60/251, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et UNHRC menetlused ja mehhanismid tuleb 2011. aastal läbi vaadata, nagu on ette nähtud ÜRO Peaassamblee eespool nimetatud resolutsioonis A/RES/60/251,

Üldine hinnang UNHRC kolmele esimesele tegevusaastale

| 1. | on UNHRC senise tegevusega rahul ja märgib, et UNHRCl on potentsiaali kujuneda väärtuslikuks raamistikuks ELi mitmepoolsetele jõupingutustele inimõiguste valdkonnas; peab siiski kahetsusväärseks, et kolme esimese tegevusaasta jooksul ei ole uus organ veel saavutanud märkimisväärsemat edu ÜRO liikmesriikide inimõiguste olukorra parandamisel; |
| --- | --- |

1.

on UNHRC senise tegevusega rahul ja märgib, et UNHRCl on potentsiaali kujuneda väärtuslikuks raamistikuks ELi mitmepoolsetele jõupingutustele inimõiguste valdkonnas; peab siiski kahetsusväärseks, et kolme esimese tegevusaasta jooksul ei ole uus organ veel saavutanud märkimisväärsemat edu ÜRO liikmesriikide inimõiguste olukorra parandamisel;

| 2. | tunneb heameelt, et UNHRC on võtnud vastu olulisi inimõigustealaseid standardeid kehtestatavaid tekste, sealhulgas rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ja põlisrahvaste õiguste ÜRO deklaratsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli; märgib, et viimati nimetatud dokument on põhjapanev otsus, millega nähakse ette mehhanism, mis võimaldab isikutel, kelle majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi on rikutud, esitada petitsioone rahvusvahelisel tasandil; nõuab tungivalt, et kõik riigid majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli viivitamata ratifitseeriksid; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt, et UNHRC on võtnud vastu olulisi inimõigustealaseid standardeid kehtestatavaid tekste, sealhulgas rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ja põlisrahvaste õiguste ÜRO deklaratsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli; märgib, et viimati nimetatud dokument on põhjapanev otsus, millega nähakse ette mehhanism, mis võimaldab isikutel, kelle majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi on rikutud, esitada petitsioone rahvusvahelisel tasandil; nõuab tungivalt, et kõik riigid majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli viivitamata ratifitseeriksid;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et UNHRC ei ole suutnud võtta meetmeid paljudes maailma kõige pakilisemates inimõiguste olukordades, mis tuleneb osaliselt paljude UNCHR liikmesriikide järjest kasvavast tõrksusest käsitleda üksikute riikide olukorda näiteks konkreetseid riike käsitlevate resolutsioonide koostamise, eriistungjärkude läbiviimise ja riikide mandaatide erimenetluste abil, põhjendades seda UNHRC tõenäolise politiseerimisega; kordab arvamust, et UNHRC suutlikkus tegeleda tõhusalt üksikute riikide olukorraga on keskse tähtsusega tema autoriteedi ja usaldusväärsuse seisukohalt; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et UNHRC ei ole suutnud võtta meetmeid paljudes maailma kõige pakilisemates inimõiguste olukordades, mis tuleneb osaliselt paljude UNCHR liikmesriikide järjest kasvavast tõrksusest käsitleda üksikute riikide olukorda näiteks konkreetseid riike käsitlevate resolutsioonide koostamise, eriistungjärkude läbiviimise ja riikide mandaatide erimenetluste abil, põhjendades seda UNHRC tõenäolise politiseerimisega; kordab arvamust, et UNHRC suutlikkus tegeleda tõhusalt üksikute riikide olukorraga on keskse tähtsusega tema autoriteedi ja usaldusväärsuse seisukohalt;

| 4. | kiidab heaks asjaolu, et UNHRC valimismenetlus võimaldab jätta UNHRCst välja suurimad inimõiguste rikkujad, nagu Iraan ja Valgevene; peab siiski kahetsusväärseks, et mitte kõik geograafilised rühmad ei ole UNHRCga liitumiseks korraldanud tõelisi valimisi; tunneb kahetsust, et vabatahtlike lubaduste süsteemi rakendamisel on olnud väga erinevad ja puudulikud tulemused, mis on andnud valitsustele võimaluse hoida kõrvale rahvusvahelisel tasandil inimõiguste valdkonnas võetud kohustuste täitmisest; tunneb sellega seoses sügavat muret nn kohustuste taktikalise ärakasutamise pärast osa liikmete poolt ja taaskinnitab seetõttu, et UNHRCga liitumise põhikriteeriumiks peaks jääma täielik koostöö erimenetluste raames; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks asjaolu, et UNHRC valimismenetlus võimaldab jätta UNHRCst välja suurimad inimõiguste rikkujad, nagu Iraan ja Valgevene; peab siiski kahetsusväärseks, et mitte kõik geograafilised rühmad ei ole UNHRCga liitumiseks korraldanud tõelisi valimisi; tunneb kahetsust, et vabatahtlike lubaduste süsteemi rakendamisel on olnud väga erinevad ja puudulikud tulemused, mis on andnud valitsustele võimaluse hoida kõrvale rahvusvahelisel tasandil inimõiguste valdkonnas võetud kohustuste täitmisest; tunneb sellega seoses sügavat muret nn kohustuste taktikalise ärakasutamise pärast osa liikmete poolt ja taaskinnitab seetõttu, et UNHRCga liitumise põhikriteeriumiks peaks jääma täielik koostöö erimenetluste raames;

| 5. | peab kahetsusväärseks UNHRC kasvavat jagunemist piirkondlikeks blokkideks; on seisukohal, et selline blokimeelsus kahjustab UNHRC suutlikkust tegeleda tõhusalt, erapooletult ja objektiivselt inimõiguste rikkumistega kogu maailmas ning see võib olla UNHRC kallutatuse, selektiivsuse ja nõrkuse tegelik põhjus; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks UNHRC kasvavat jagunemist piirkondlikeks blokkideks; on seisukohal, et selline blokimeelsus kahjustab UNHRC suutlikkust tegeleda tõhusalt, erapooletult ja objektiivselt inimõiguste rikkumistega kogu maailmas ning see võib olla UNHRC kallutatuse, selektiivsuse ja nõrkuse tegelik põhjus;

| 6. | tunnistab, et Genfis on paljude delegatsioonide ettevalmistus inimõiguste küsimusi käsitlevate läbirääkimiste järgimiseks ebapiisav, mille tõttu nad toetuvad arvamuse sõnastamisel rühmade juhtidele; märgib siiski, et seda suundumust on eelkõige Aasia ja Aafrika riikide rühmas tõhusalt tasakaalustatud erinevates olulistes küsimustes, nagu näiteks erimenetluste tegevusjuhend ja olukord Dārfūris; rõhutab samas, et ELi ja ühinejariikide ühine seisukohtade vastuvõtmine on oluliselt tugevdanud blokimeelsust; palub komisjonil esitada ÜROs inimõiguste küsimuste hääletamist käsitleva aastaaruande, milles analüüsitakse, kuidas on ELi, selle liikmesriikide ja muude blokkide poliitika hääletamist mõjutanud; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et Genfis on paljude delegatsioonide ettevalmistus inimõiguste küsimusi käsitlevate läbirääkimiste järgimiseks ebapiisav, mille tõttu nad toetuvad arvamuse sõnastamisel rühmade juhtidele; märgib siiski, et seda suundumust on eelkõige Aasia ja Aafrika riikide rühmas tõhusalt tasakaalustatud erinevates olulistes küsimustes, nagu näiteks erimenetluste tegevusjuhend ja olukord Dārfūris; rõhutab samas, et ELi ja ühinejariikide ühine seisukohtade vastuvõtmine on oluliselt tugevdanud blokimeelsust; palub komisjonil esitada ÜROs inimõiguste küsimuste hääletamist käsitleva aastaaruande, milles analüüsitakse, kuidas on ELi, selle liikmesriikide ja muude blokkide poliitika hääletamist mõjutanud;

| 7. | tunnistab, et UNCHR ulatuslik liikmeskond ja paljude vaatlejariikide osalus tagab, et selle aruteludesse on kaasatud peaaegu kõik riigid; on 2011. aasta läbivaatamist silmas pidades arvamusel, et ühest küljest tuleks kaaluda UNHRC avamise võimalust kõigile riikidele, teisest küljest võiks aga väiksem koosseis osutuda kasulikumaks; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et UNCHR ulatuslik liikmeskond ja paljude vaatlejariikide osalus tagab, et selle aruteludesse on kaasatud peaaegu kõik riigid; on 2011. aasta läbivaatamist silmas pidades arvamusel, et ühest küljest tuleks kaaluda UNHRC avamise võimalust kõigile riikidele, teisest küljest võiks aga väiksem koosseis osutuda kasulikumaks;

| 8. | tunnistab, et UNHRC ja peaassamblee kolmanda komitee suhete üle käib pidev diskussioon; tuletab sellega seoses meelde, et kolmanda komitee eesmärk on selle organi raames, mis hõlmab kõiki ÜRO liikmesriike, edastada UNCHR peamised mured; on arvamusel, et see organ võib ka kõrvaldada puudused UNCHR tegevuses, nagu seda teeb peaassamblee julgeolekunõukogu otsuste puhul, mis on oluline vastastikuse täiendavuse element UNHCR ja kolmanda komitee vahel; kutsub ELi üles kordama oma kohustust toetada UNHRCd ning parandada selle kui universaalsetele inimõigustele spetsialiseerunud ainulaadse platvormi ja inimõigustega ÜRO süsteemi raames tegeleva erifoorumi tõhusust; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et UNHRC ja peaassamblee kolmanda komitee suhete üle käib pidev diskussioon; tuletab sellega seoses meelde, et kolmanda komitee eesmärk on selle organi raames, mis hõlmab kõiki ÜRO liikmesriike, edastada UNCHR peamised mured; on arvamusel, et see organ võib ka kõrvaldada puudused UNCHR tegevuses, nagu seda teeb peaassamblee julgeolekunõukogu otsuste puhul, mis on oluline vastastikuse täiendavuse element UNHCR ja kolmanda komitee vahel; kutsub ELi üles kordama oma kohustust toetada UNHRCd ning parandada selle kui universaalsetele inimõigustele spetsialiseerunud ainulaadse platvormi ja inimõigustega ÜRO süsteemi raames tegeleva erifoorumi tõhusust;

| 9. | tunneb tõsist muret selle pärast, et inimõiguste universaalsuse põhimõtet ohustatakse üha enam, nagu näitavad eriti mõnede riikide püüded kehtestada piirid üldiselt tunnustatud inimõigustele, nagu sõnavabadus, või tõlgendada inimõigusi kultuuri, ideoloogia või traditsioonide taustal; kutsub ELi üles jääma selliste püüete suhtes valvsaks ning kaitsma kindlalt inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

9.

tunneb tõsist muret selle pärast, et inimõiguste universaalsuse põhimõtet ohustatakse üha enam, nagu näitavad eriti mõnede riikide püüded kehtestada piirid üldiselt tunnustatud inimõigustele, nagu sõnavabadus, või tõlgendada inimõigusi kultuuri, ideoloogia või traditsioonide taustal; kutsub ELi üles jääma selliste püüete suhtes valvsaks ning kaitsma kindlalt inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtteid;

Erimenetlused

| 10. | on seisukohal, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes, ning rõhutab, et UNHRC usaldusväärsus ja tõhusus inimõiguste kaitsmisel tugineb erimenetlustel ja nende täielikul rakendamisel ning reformide heaskiitmisel, mis tugevdaksid erimenetluste suutlikkust inimõiguste rikkumiste käsitlemisel; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes, ning rõhutab, et UNHRC usaldusväärsus ja tõhusus inimõiguste kaitsmisel tugineb erimenetlustel ja nende täielikul rakendamisel ning reformide heaskiitmisel, mis tugevdaksid erimenetluste suutlikkust inimõiguste rikkumiste käsitlemisel;

| 11. | peab üksikute riikide olukorda käsitlevaid erimenetlusi oluliseks vahendiks inimõiguste parandamiseks kohapeal; on seisukohal, et üldise korrapärase läbivaatamise raames teostatavate riigipõhiste läbivaatamiste laad ja sagedus ei saa asendada riigipõhiseid mandaate; on seetõttu vastu mõnede riikide püüetele kasutada erimenetluste ratsionaliseerimise argumenti nende mandaatide kaotamiseks; taunib sellega seoses Valgevene Vabariigi, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kuuba Vabariigi riigipõhiste mandaatide lõppemist ning Dārfūri ekspertrühma kaotamist; |
| --- | --- |

11.

peab üksikute riikide olukorda käsitlevaid erimenetlusi oluliseks vahendiks inimõiguste parandamiseks kohapeal; on seisukohal, et üldise korrapärase läbivaatamise raames teostatavate riigipõhiste läbivaatamiste laad ja sagedus ei saa asendada riigipõhiseid mandaate; on seetõttu vastu mõnede riikide püüetele kasutada erimenetluste ratsionaliseerimise argumenti nende mandaatide kaotamiseks; taunib sellega seoses Valgevene Vabariigi, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kuuba Vabariigi riigipõhiste mandaatide lõppemist ning Dārfūri ekspertrühma kaotamist;

| 12. | võtab Burundi mandaadi peatamise tingimuste seadmise teadmiseks; tunnistab kõigi niisuguste riike käsitlevate menetluste lõpetamise strateegia määratlemise vajadust; |
| --- | --- |

12.

võtab Burundi mandaadi peatamise tingimuste seadmise teadmiseks; tunnistab kõigi niisuguste riike käsitlevate menetluste lõpetamise strateegia määratlemise vajadust;

| 13. | mõistab hukka mitmete UNHRC liikmete püüded piirata erimenetluste sõltumatust ja tõhusust; võtab sellega seoses teadmiseks erimenetluste volitatud esindaja tegevusjuhendi vastuvõtmise 18. juunil 2007. aastal; kutsub UNHRCd üles rakendama nimetatud tegevusjuhendit vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile A/RES/60/251 ning austama erimenetluste sõltumatust; |
| --- | --- |

13.

mõistab hukka mitmete UNHRC liikmete püüded piirata erimenetluste sõltumatust ja tõhusust; võtab sellega seoses teadmiseks erimenetluste volitatud esindaja tegevusjuhendi vastuvõtmise 18. juunil 2007. aastal; kutsub UNHRCd üles rakendama nimetatud tegevusjuhendit vastavalt eespool nimetatud resolutsioonile A/RES/60/251 ning austama erimenetluste sõltumatust;

| 14. | nõuab asjakohaste erimenetluste volitatute valimise ja nimetamise parandamist, eriti otsides viise ja vahendeid olemasoleva kandidaatide nimekirja tugevdamiseks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroos ning suurendades volitatute sõltumatust kandidaatide kogemuse ja asjatundlikkuse arvessevõtmise teel, pöörates seejuures piisavat tähelepanu geograafilisele esindatusele ja soolisele tasakaalule; |
| --- | --- |

14.

nõuab asjakohaste erimenetluste volitatute valimise ja nimetamise parandamist, eriti otsides viise ja vahendeid olemasoleva kandidaatide nimekirja tugevdamiseks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroos ning suurendades volitatute sõltumatust kandidaatide kogemuse ja asjatundlikkuse arvessevõtmise teel, pöörates seejuures piisavat tähelepanu geograafilisele esindatusele ja soolisele tasakaalule;

| 15. | rõhutab vajadust parandada erimenetluste tulemuste ja soovituste järelmeetmeid, mis võiks hõlmata soovituste elluviimisest aruandmise mehhanismi loomist; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust parandada erimenetluste tulemuste ja soovituste järelmeetmeid, mis võiks hõlmata soovituste elluviimisest aruandmise mehhanismi loomist;

| 16. | on seisukohal, et üldine korrapärane läbivaatamine on nii vahend, mis täiendab erimenetlusi, kui ka võimalus kasutada nende aruandeid tõhusamalt ning tagada tihedam koostöö ja nende töö paremad järelmeetmed; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et üldine korrapärane läbivaatamine on nii vahend, mis täiendab erimenetlusi, kui ka võimalus kasutada nende aruandeid tõhusamalt ning tagada tihedam koostöö ja nende töö paremad järelmeetmed;

| 17. | nõuab erimenetluste pidevat toetamist rahastamise ja inimressursside osas; |
| --- | --- |

17.

nõuab erimenetluste pidevat toetamist rahastamise ja inimressursside osas;

Üldine korrapärane läbivaatamine

| 18. | tunnistab üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi potentsiaalset väärtust inimõigustealaste kohustuste ja tavade järelevalve universaalsuse parandamisel kõikjal maailmas, kuna selle raames koheldakse ja kontrollitakse kõiki ÜRO liikmesriike võrdselt ning pakutakse uusi võimalusi valitsusvälistele organisatsioonidele astuda üksikute riikidega dialoogi; |
| --- | --- |

18.

tunnistab üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi potentsiaalset väärtust inimõigustealaste kohustuste ja tavade järelevalve universaalsuse parandamisel kõikjal maailmas, kuna selle raames koheldakse ja kontrollitakse kõiki ÜRO liikmesriike võrdselt ning pakutakse uusi võimalusi valitsusvälistele organisatsioonidele astuda üksikute riikidega dialoogi;

| 19. | tunneb heameelt asjaolu üle, et üldine korrapärane läbivaatamine on motiveerinud paljusid ÜRO liikmesriike võtma kohustust täita endale võetud rahvusvahelisi kohustusi, järgida järjekindlalt lepinguliste organite poolt ja erimenetluste raames tehtud järeldusi ja antud soovitusi, esitama ülevaatlikke aruandeid lepingulistele organitele, vastama täitmata taotlustele viia läbi erimenetlusi ja ratifitseerida seni veel ratifitseerimata lepingud ning võtta koguni vastu siseriiklikke õigusakte, mille eesmärk on tagada nendest lepingutest tulenevate kohustuste täitmine, millele nad on alla kirjutanud; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt asjaolu üle, et üldine korrapärane läbivaatamine on motiveerinud paljusid ÜRO liikmesriike võtma kohustust täita endale võetud rahvusvahelisi kohustusi, järgida järjekindlalt lepinguliste organite poolt ja erimenetluste raames tehtud järeldusi ja antud soovitusi, esitama ülevaatlikke aruandeid lepingulistele organitele, vastama täitmata taotlustele viia läbi erimenetlusi ja ratifitseerida seni veel ratifitseerimata lepingud ning võtta koguni vastu siseriiklikke õigusakte, mille eesmärk on tagada nendest lepingutest tulenevate kohustuste täitmine, millele nad on alla kirjutanud;

| 20. | peab kahetsusväärseks, et kolm esimest istungjärku ei vastanud täielikult ootustele seoses „objektiivse, läbipaistva, mitteselektiivse, konstruktiivse, rahumeelse ja politiseerimata” protsessiga (7); |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks, et kolm esimest istungjärku ei vastanud täielikult ootustele seoses „objektiivse, läbipaistva, mitteselektiivse, konstruktiivse, rahumeelse ja politiseerimata” protsessiga (7);

| 21. | rõhutab, et seda eesmärki on võimalik saavutada ainult juhul, kui läbivaatamine sisaldab kõigil etappidel sõltumatut ekspertiisi ja tõhusat, tulemustele suunatud järelmehhanismi; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et seda eesmärki on võimalik saavutada ainult juhul, kui läbivaatamine sisaldab kõigil etappidel sõltumatut ekspertiisi ja tõhusat, tulemustele suunatud järelmehhanismi;

| 22. | taunib asjaolu, et üldise korrapärase läbivaatamise protsessis ei keskenduta piisavalt majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele ega ka vähemuste õigustele, ning nõuab suurema tähelepanu pööramist nendele õigustele eelseisvatel istungjärkudel kooskõlas inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõttega; |
| --- | --- |

22.

taunib asjaolu, et üldise korrapärase läbivaatamise protsessis ei keskenduta piisavalt majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele õigustele ega ka vähemuste õigustele, ning nõuab suurema tähelepanu pööramist nendele õigustele eelseisvatel istungjärkudel kooskõlas inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõttega;

| 23. | mõistab hukka poliitiliste liitude kasutamise teatavate riikide varjamiseks kontrolli eest, selle asemel et kriitiliselt hinnata inimõiguste tingimusi ja kaitset, mis kahjustab tõsiselt üldise korrapärase läbivaatamise tõelist eesmärki; märgib, et see tava jõudis ohtliku tasemeni Tuneesia olukorra läbivaatamisel, mis sisaldas avaldusi, mis on olulisel määral vastuolus sõltumatute asjatundjate tähelepanekutega; märgib siiski, et kõnealune konkreetne läbivaatamine ei paistnud kajastavat suundumust; |
| --- | --- |

23.

mõistab hukka poliitiliste liitude kasutamise teatavate riikide varjamiseks kontrolli eest, selle asemel et kriitiliselt hinnata inimõiguste tingimusi ja kaitset, mis kahjustab tõsiselt üldise korrapärase läbivaatamise tõelist eesmärki; märgib, et see tava jõudis ohtliku tasemeni Tuneesia olukorra läbivaatamisel, mis sisaldas avaldusi, mis on olulisel määral vastuolus sõltumatute asjatundjate tähelepanekutega; märgib siiski, et kõnealune konkreetne läbivaatamine ei paistnud kajastavat suundumust;

| 24. | tunneb heameelt ELi otsuse üle mitte sekkuda ühiselt riigipõhistesse läbivaatamistesse, kuid tagada sekkumiste vastastikune täiendavus, nii et võidaks tõstatada palju erinevaid küsimusi; rõhutab sellega seoses ELi püüdeid murda UNHRCs blokimeelsust ELi liikmesriikide poolt üksteise inimõiguste olukorra kohta küsimuste tõstatamise kaudu; tunneb heameelt ELi liikmesriikide läbivaatamistes osalemise taseme üle, sealhulgas niisugustes läbivaatamistes, mis käsitlevad muid ELi liikmesriike; ergutab ELi jätkama praegusele vähese kooskõlastamise mudelile tuginemist ning tagama, et ELi liikmesriigid käsitleksid kõiki riike ja kõiki teemasid piisavalt põhjalikult ning väldiksid kordamist; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt ELi otsuse üle mitte sekkuda ühiselt riigipõhistesse läbivaatamistesse, kuid tagada sekkumiste vastastikune täiendavus, nii et võidaks tõstatada palju erinevaid küsimusi; rõhutab sellega seoses ELi püüdeid murda UNHRCs blokimeelsust ELi liikmesriikide poolt üksteise inimõiguste olukorra kohta küsimuste tõstatamise kaudu; tunneb heameelt ELi liikmesriikide läbivaatamistes osalemise taseme üle, sealhulgas niisugustes läbivaatamistes, mis käsitlevad muid ELi liikmesriike; ergutab ELi jätkama praegusele vähese kooskõlastamise mudelile tuginemist ning tagama, et ELi liikmesriigid käsitleksid kõiki riike ja kõiki teemasid piisavalt põhjalikult ning väldiksid kordamist;

| 25. | väljendab muret selle pärast, et mitmel juhul ei kajastunud üldise korrapärase läbivaatamise lõpparuandes ja interaktiivses dialoogis läbivaatamise ajal teave, mis sisaldus kokkuvõtvates dokumentides või oli isegi vastuolus sõltumatute asjatundjate tähelepanekutega, mis vähendab läbivaatamisprotsessi asjakohasust, ning et töörühma aruannetes esitatud soovitused on liiga ebamäärased ja neis puudub kasutatav sisu; kutsub üldise korrapärase läbivaatamise töörühma liikmeid üles esitama tulevastel läbivaatamistel mõõdetavaid, konkreetseid, realistlikke ja ohvritele suunatud soovitusi, mis põhinevad sõltumatute järelevalvemehhanismide või valitsusväliste organisatsioonide koostatud teabel; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret selle pärast, et mitmel juhul ei kajastunud üldise korrapärase läbivaatamise lõpparuandes ja interaktiivses dialoogis läbivaatamise ajal teave, mis sisaldus kokkuvõtvates dokumentides või oli isegi vastuolus sõltumatute asjatundjate tähelepanekutega, mis vähendab läbivaatamisprotsessi asjakohasust, ning et töörühma aruannetes esitatud soovitused on liiga ebamäärased ja neis puudub kasutatav sisu; kutsub üldise korrapärase läbivaatamise töörühma liikmeid üles esitama tulevastel läbivaatamistel mõõdetavaid, konkreetseid, realistlikke ja ohvritele suunatud soovitusi, mis põhinevad sõltumatute järelevalvemehhanismide või valitsusväliste organisatsioonide koostatud teabel;

| 26. | peab kahetsusväärseks üldise korrapärase läbivaatamise soovituste mittesiduvat laadi, mis tuleneb sellest, et üldine korrapärane läbivaatamine annab riikidele õiguse otsustada, millised soovitused nad saavad heaks kiita; märgib, et mõnedel juhtudel, näiteks Sri Lanka puhul, oli heakskiidetud soovituste osakaal väike; on siiski seisukohal, et mitte kõik soovitused ei pruugi olla väärtuslikud või kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega; on seega seisukohal, et see näitab, et üldine korrapärane läbivaatamine võib osutuda teatavatel juhtudel mitte kõige kasulikumaks vahendiks, ja rõhutab, kui tähtsad on sõltumatud järelevalvemehhanismid ja järeldused valitsusväliste organisatsioonide üldise korrapärase läbivaatamise protsessis, säilitades samal ajal ÜRO inimõiguste komisjoni riigipõhised mandaadid; |
| --- | --- |

26.

peab kahetsusväärseks üldise korrapärase läbivaatamise soovituste mittesiduvat laadi, mis tuleneb sellest, et üldine korrapärane läbivaatamine annab riikidele õiguse otsustada, millised soovitused nad saavad heaks kiita; märgib, et mõnedel juhtudel, näiteks Sri Lanka puhul, oli heakskiidetud soovituste osakaal väike; on siiski seisukohal, et mitte kõik soovitused ei pruugi olla väärtuslikud või kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega; on seega seisukohal, et see näitab, et üldine korrapärane läbivaatamine võib osutuda teatavatel juhtudel mitte kõige kasulikumaks vahendiks, ja rõhutab, kui tähtsad on sõltumatud järelevalvemehhanismid ja järeldused valitsusväliste organisatsioonide üldise korrapärase läbivaatamise protsessis, säilitades samal ajal ÜRO inimõiguste komisjoni riigipõhised mandaadid;

| 27. | mõistab hukka mõnede UNHRC liikmeriikide püüded tsenseerida valitsusväliste organisatsioonide osalemist; peab kahetsusväärseks valitsusväliste organisatsioonide osalemise piiratud mõju lõpptulemusena tehtud otsusele, kuna neile antakse üldise korrapärase läbivaatamise arutamisel piiratud kõneaega ja piiratakse ka lubatud sekkumisala, mis võimaldab neil teha üldisi märkusi, kuid mitte uuesti käsitleda töörühmades arutatud küsimusi; |
| --- | --- |

27.

mõistab hukka mõnede UNHRC liikmeriikide püüded tsenseerida valitsusväliste organisatsioonide osalemist; peab kahetsusväärseks valitsusväliste organisatsioonide osalemise piiratud mõju lõpptulemusena tehtud otsusele, kuna neile antakse üldise korrapärase läbivaatamise arutamisel piiratud kõneaega ja piiratakse ka lubatud sekkumisala, mis võimaldab neil teha üldisi märkusi, kuid mitte uuesti käsitleda töörühmades arutatud küsimusi;

| 28. | peab kahetsusväärseks, et puuduvad kõikehõlmavad riiklikud konsultatsioonid ÜRO liikmesriikide aruannete teemal, millesse oleksid kaasatud valitsusvälised organisatsioonid; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik läbivaatamise objektiks olevad riigid osaleksid läbipaistval viisil sisulises mõttevahetuses oma inimõiguste olukorra üle, millesse kaasataks kõik valitsussektorid ja kodanikuühiskond ning mille puhul peetaks silmas, et läbivaatamisprotsessi peamine eesmärk on inimõiguste olukorra parandamine kohapeal; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks, et puuduvad kõikehõlmavad riiklikud konsultatsioonid ÜRO liikmesriikide aruannete teemal, millesse oleksid kaasatud valitsusvälised organisatsioonid; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik läbivaatamise objektiks olevad riigid osaleksid läbipaistval viisil sisulises mõttevahetuses oma inimõiguste olukorra üle, millesse kaasataks kõik valitsussektorid ja kodanikuühiskond ning mille puhul peetaks silmas, et läbivaatamisprotsessi peamine eesmärk on inimõiguste olukorra parandamine kohapeal;

| 29. | kutsub kõiki riike üles korraldama pärast läbivaatamist oma soovituste alusel ulatusliku riikliku konsultatsiooni; kutsub ELi üles uurima täiendavalt, kuidas saab kõnealuseid soovitusi kasutada tehnilise abi programmide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

29.

kutsub kõiki riike üles korraldama pärast läbivaatamist oma soovituste alusel ulatusliku riikliku konsultatsiooni; kutsub ELi üles uurima täiendavalt, kuidas saab kõnealuseid soovitusi kasutada tehnilise abi programmide väljatöötamisel;

| 30. | kutsub UNHRCd üles toetama jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada ÜRO liikmesriikide aruandekohustust inimõiguste valdkonnas, tõstes üldise korrapärase läbivaatamise tõhusust, eriti menetluste rangemaks muutmise teel niisuguse sihiliku takistamise või tähelepanu eemalejuhtiva niisuguse taktika vältimiseks, mis kahjustavad ÜRO, UNHRC ja üldise korrapärase läbivaatamise peamisi eesmärke; |
| --- | --- |

30.

kutsub UNHRCd üles toetama jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada ÜRO liikmesriikide aruandekohustust inimõiguste valdkonnas, tõstes üldise korrapärase läbivaatamise tõhusust, eriti menetluste rangemaks muutmise teel niisuguse sihiliku takistamise või tähelepanu eemalejuhtiva niisuguse taktika vältimiseks, mis kahjustavad ÜRO, UNHRC ja üldise korrapärase läbivaatamise peamisi eesmärke;

Läbipaistvus ja kodanikuühiskonna osalemine UNHRC töös

| 31. | kordab, kui tähtis on kodanikuühiskonna osalemine UNHRC töös, ning nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võtaksid kasutusele tõhusad viisid ja vahendid, mis võimaldavad kodanikuühiskonnal osaleda UNHRCs ning kasutada ära talle nõuandva staatusega antud eelisõiguseid kirjalike teatiste esitamiseks ja suuliste avalduste tegemiseks; |
| --- | --- |

31.

kordab, kui tähtis on kodanikuühiskonna osalemine UNHRC töös, ning nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võtaksid kasutusele tõhusad viisid ja vahendid, mis võimaldavad kodanikuühiskonnal osaleda UNHRCs ning kasutada ära talle nõuandva staatusega antud eelisõiguseid kirjalike teatiste esitamiseks ja suuliste avalduste tegemiseks;

| 32. | tunneb heameelt selle üle, et säilitatakse valitsusväliste organisatsioonide aruteludel osalemise tava, ning loodab, et seda osalemist parandatakse ja tugevdatakse tulevikus; kordab oma nõuet reformida ÜRO valitsusväliste organisatsioonide komiteed, et tagada sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide tulemuslik osalus, ning juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumatud asjatundjad peavad akrediteerimise soovitused tegema valitsusväliste organisatsioonide töö ja panuste alusel; |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt selle üle, et säilitatakse valitsusväliste organisatsioonide aruteludel osalemise tava, ning loodab, et seda osalemist parandatakse ja tugevdatakse tulevikus; kordab oma nõuet reformida ÜRO valitsusväliste organisatsioonide komiteed, et tagada sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide tulemuslik osalus, ning juhib tähelepanu asjaolule, et sõltumatud asjatundjad peavad akrediteerimise soovitused tegema valitsusväliste organisatsioonide töö ja panuste alusel;

| 33. | märgib, et UNHRC kui alalise organi olemus esitab erilisi väljakutseid valitsusvälistele organisatsioonidele, mis ei asu Genfis; tunneb seetõttu heameelt panuse üle, mille annavad ametid, kes peavad valitsusväliste organisatsioonide nimel sidet ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja ÜRO bürooga Genfis ning teavitavad valitsusväliseid organisatsioone tegevusest ja hõlbustavad nende osalemist UNHRC töös; |
| --- | --- |

33.

märgib, et UNHRC kui alalise organi olemus esitab erilisi väljakutseid valitsusvälistele organisatsioonidele, mis ei asu Genfis; tunneb seetõttu heameelt panuse üle, mille annavad ametid, kes peavad valitsusväliste organisatsioonide nimel sidet ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja ÜRO bürooga Genfis ning teavitavad valitsusväliseid organisatsioone tegevusest ja hõlbustavad nende osalemist UNHRC töös;

| 34. | kutsub abiandjaid üles arvestama inimõigusorganisatsioonide, eriti mujal kui Genfis asuvate organisatsioonide koolitus- ja rahastamisvajadustega nii, et nad saaksid osaleda järjekindlalt ja tõhusalt UNHRC töös; kutsub komisjoni üles ka edaspidi toetama kodanikuühiskonna algatusi valitsuse ÜRO inimõigustealaseid küsimusi käsitleva poliitika kontrollimiseks; |
| --- | --- |

34.

kutsub abiandjaid üles arvestama inimõigusorganisatsioonide, eriti mujal kui Genfis asuvate organisatsioonide koolitus- ja rahastamisvajadustega nii, et nad saaksid osaleda järjekindlalt ja tõhusalt UNHRC töös; kutsub komisjoni üles ka edaspidi toetama kodanikuühiskonna algatusi valitsuse ÜRO inimõigustealaseid küsimusi käsitleva poliitika kontrollimiseks;

| 35. | peab kahetsusväärseks, et UNHRC vastu puudub avalik huvi ja sellest teatakse vähe; tunneb seetõttu heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo algatuste üle, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, eelkõige nn mitteametlike kohtumiste bülletääni loomise üle; tunneb heameelt asjaolu üle, et UNHRC istungjärke kantakse Internetis üle voogedastuse teel, mille eesmärk on tõsta üldsuse teadlikkust tema tööst; |
| --- | --- |

35.

peab kahetsusväärseks, et UNHRC vastu puudub avalik huvi ja sellest teatakse vähe; tunneb seetõttu heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo algatuste üle, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust, eelkõige nn mitteametlike kohtumiste bülletääni loomise üle; tunneb heameelt asjaolu üle, et UNHRC istungjärke kantakse Internetis üle voogedastuse teel, mille eesmärk on tõsta üldsuse teadlikkust tema tööst;

ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo

| 36. | kinnitab taas oma arvamust, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on ÜRO süsteemis tähtis organ, kellel on otsustav roll inimõiguste kaitsmisel ja toetamisel, sest ta viib need õigused kogu ÜRO süsteemi ja kõikidesse asjaomastesse organisatsioonidesse, eriti seoses tegevusega, mis on seotud rahu taastamise või kindlustamisega, arengu ja humanitaartegevusega; |
| --- | --- |

36.

kinnitab taas oma arvamust, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on ÜRO süsteemis tähtis organ, kellel on otsustav roll inimõiguste kaitsmisel ja toetamisel, sest ta viib need õigused kogu ÜRO süsteemi ja kõikidesse asjaomastesse organisatsioonidesse, eriti seoses tegevusega, mis on seotud rahu taastamise või kindlustamisega, arengu ja humanitaartegevusega;

| 37. | taaskinnitab oma toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole ja poolehoidu selle organi töövaldkonna terviklikkusele ning tema sõltumatusele ja erapooletusele; |
| --- | --- |

37.

taaskinnitab oma toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole ja poolehoidu selle organi töövaldkonna terviklikkusele ning tema sõltumatusele ja erapooletusele;

| 38. | ergutab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo jõupingutusi oma esindatuse tugevdamiseks kohapeal piirkondlike büroode avamise teel; tunneb sellega seoses heameelt vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamise üle ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja Kõrgõzstani Vabariigi ametivõimude vahel ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondliku büroo avamise kohta Biškekis; kordab oma tunnustust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tehtud tööle lepinguliste organite ja erimenetluste toetamise osas; |
| --- | --- |

38.

ergutab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo jõupingutusi oma esindatuse tugevdamiseks kohapeal piirkondlike büroode avamise teel; tunneb sellega seoses heameelt vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamise üle ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja Kõrgõzstani Vabariigi ametivõimude vahel ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondliku büroo avamise kohta Biškekis; kordab oma tunnustust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo tehtud tööle lepinguliste organite ja erimenetluste toetamise osas;

| 39. | väljendab tunnustust Louise Arbouri tööle ÜRO inimõiguste ülemvolinikuna ning tema pühendumisele ja ausameelsusele ning on kindel, et tema järeltulija Navanethem Pillay näitab üles samasugust entusiasmi ja võtab vastu ametikoha väljakutsed; |
| --- | --- |

39.

väljendab tunnustust Louise Arbouri tööle ÜRO inimõiguste ülemvolinikuna ning tema pühendumisele ja ausameelsusele ning on kindel, et tema järeltulija Navanethem Pillay näitab üles samasugust entusiasmi ja võtab vastu ametikoha väljakutsed;

| 40. | tunneb heameelt vabatahtliku toetuse üle, mida komisjon on aastate jooksul demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole maksnud, sealhulgas 4 miljonit eurot 2008. aastaks; kutsub ELi liikmesriike üles jätkama ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetamist, eriti haldus- ja eelarveküsimustega tegelevas peaassamblee viiendas komitees, et tagada, et tema sõltumatust ei piirata ja talle antakse kõik tema mandaadi täitmiseks vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt vabatahtliku toetuse üle, mida komisjon on aastate jooksul demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole maksnud, sealhulgas 4 miljonit eurot 2008. aastaks; kutsub ELi liikmesriike üles jätkama ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetamist, eriti haldus- ja eelarveküsimustega tegelevas peaassamblee viiendas komitees, et tagada, et tema sõltumatust ei piirata ja talle antakse kõik tema mandaadi täitmiseks vajalikud rahalised vahendid;

ELi roll UNHRCs

| 41. | tunneb heameelt ELi aktiivse osalemise üle UNHRC esimesel kolmel tegevusaastal, nimelt olles resolutsioonide toetajaks või kaastoetajaks, tehes avaldusi, sekkudes interaktiivsetesse dialoogidesse ja aruteludesse ning nõudes edukalt eriistungjärke seoses inimõiguste olukorraga Dārfūris 2006. aasta detsembris, Birmas/Myanmaris 2007. aasta oktoobris ja Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas 2008. aasta novembris; tunnustab ELi võetud kohustusi käsitleda üksikute riikide olukorda UNHRCs; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt ELi aktiivse osalemise üle UNHRC esimesel kolmel tegevusaastal, nimelt olles resolutsioonide toetajaks või kaastoetajaks, tehes avaldusi, sekkudes interaktiivsetesse dialoogidesse ja aruteludesse ning nõudes edukalt eriistungjärke seoses inimõiguste olukorraga Dārfūris 2006. aasta detsembris, Birmas/Myanmaris 2007. aasta oktoobris ja Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas 2008. aasta novembris; tunnustab ELi võetud kohustusi käsitleda üksikute riikide olukorda UNHRCs;

| 42. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik resolutsioonid, mille ettepaneku tegi või mille kaastoetajaks oli EL, võttis UNHRC vastu esimese üheksa korralise istungjärgu ja esimese kaheksa eriistungjärgu jooksul; märgib siiski, et hääletusele ei pandud paljusid vastuolulisi ja mitte konsensuslikke küsimusi; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kõik resolutsioonid, mille ettepaneku tegi või mille kaastoetajaks oli EL, võttis UNHRC vastu esimese üheksa korralise istungjärgu ja esimese kaheksa eriistungjärgu jooksul; märgib siiski, et hääletusele ei pandud paljusid vastuolulisi ja mitte konsensuslikke küsimusi;

| 43. | võtab teadmiseks, et UNHRCs osalevad ELi liikmesriigid jagunevad kahte piirkondlikku rühma, nimelt Lääne-Euroopa riikide rühma ja Ida-Euroopa riikide rühma; märgib, et EL on vastu süsteemile, mille kohaselt esitab iga piirkond täpselt nii palju kandidaate, kui on kohti (nn puhta lehe süsteem), mille tulemusel ELi liikmesriigid tegelikult konkureerivad omavahel UNHRCsse valimise pärast; |
| --- | --- |

43.

võtab teadmiseks, et UNHRCs osalevad ELi liikmesriigid jagunevad kahte piirkondlikku rühma, nimelt Lääne-Euroopa riikide rühma ja Ida-Euroopa riikide rühma; märgib, et EL on vastu süsteemile, mille kohaselt esitab iga piirkond täpselt nii palju kandidaate, kui on kohti (nn puhta lehe süsteem), mille tulemusel ELi liikmesriigid tegelikult konkureerivad omavahel UNHRCsse valimise pärast;

| 44. | ergutab ELi ka edaspidi tungivalt nõudma UNHRC liikmeks valimise kriteeriumide kehtestamist, sealhulgas erimenetluste volitatutele alaliste kutsete väljastamist, samuti ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegeliku täitmise järelevalvet; kordab ka oma nõuet, et sellest reeglist juhindutaks otsustamisel, kas EL peaks toetama kandidaatriike; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole kõnealust taotlust veel toetanud; |
| --- | --- |

44.

ergutab ELi ka edaspidi tungivalt nõudma UNHRC liikmeks valimise kriteeriumide kehtestamist, sealhulgas erimenetluste volitatutele alaliste kutsete väljastamist, samuti ÜRO liikmesriikide valimislubaduste tegeliku täitmise järelevalvet; kordab ka oma nõuet, et sellest reeglist juhindutaks otsustamisel, kas EL peaks toetama kandidaatriike; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole kõnealust taotlust veel toetanud;

| 45. | võtab teadmiseks, et EL on UNHRCs arvulises vähemuses, mis on kindlasti probleem, kui on vaja oma häält kuuldavaks teha; pooldab Sloveenia eesistumisajal kasutusele võetud tava, mis seisneb teiste UNHRC liikmete kaasamises ja ELi liikmesriikide vahelises koormuse jagamises; kutsub ELi liikmesriike üles seda tava edasi arendama ja tugevdama; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks, et EL on UNHRCs arvulises vähemuses, mis on kindlasti probleem, kui on vaja oma häält kuuldavaks teha; pooldab Sloveenia eesistumisajal kasutusele võetud tava, mis seisneb teiste UNHRC liikmete kaasamises ja ELi liikmesriikide vahelises koormuse jagamises; kutsub ELi liikmesriike üles seda tava edasi arendama ja tugevdama;

| 46. | tunneb heameelt kasvava suundumuse üle, et lisaks ELi eesistujale sekkuvad aruteludesse ELi liikmesriigid; nõuab selle täiendavat arendamist ning kutsub ELi liikmesriike üles tugevdama ELi sõnumit, väljendades ühte ja sama sõnumit mitmel häälel; ergutab ELi liimesriike arendama edasi piirkondadevahelisi algatusi blokipoliitika vastu võitlemise kasuliku moodusena; kutsub ELi ja Islami Konverentsi Organisatsiooni üles suurendama jõupingutusi vastastikuse mõistmise ja koostöö parandamiseks; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt kasvava suundumuse üle, et lisaks ELi eesistujale sekkuvad aruteludesse ELi liikmesriigid; nõuab selle täiendavat arendamist ning kutsub ELi liikmesriike üles tugevdama ELi sõnumit, väljendades ühte ja sama sõnumit mitmel häälel; ergutab ELi liimesriike arendama edasi piirkondadevahelisi algatusi blokipoliitika vastu võitlemise kasuliku moodusena; kutsub ELi ja Islami Konverentsi Organisatsiooni üles suurendama jõupingutusi vastastikuse mõistmise ja koostöö parandamiseks;

| 47. | toetab ELi lähenemisviisi, mis seisneb UNHRCs kooskõlastatud, ühise seisukoha poole püüdlemises; peab siiski kahetsusväärseks, et UNHRCs ELi liikmesriikide vahel ühise poliitika saavutamise protsessis jõuab EL sageli UNHRC foorumile väikseima ühise nimetajaga, mis piirab ELi diplomaatilise potentsiaali dünaamikat teiste piirkondlike rühmade suhtes; ergutab ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Javier Solanat andma oma isiklikule esindajale demokraatia ja inimõiguste alal mandaadi (vajaduse korral isiklike esindajate lähetamise teel) Aafrikas, Aasias ja Ladina-Ameerikas tõhusate konsultatsioonide korraldamiseks UNHRCs arutatud teemadel, et kaasata muude blokkide riigid ÜRO tasandi ühisalgatustesse; |
| --- | --- |

47.

toetab ELi lähenemisviisi, mis seisneb UNHRCs kooskõlastatud, ühise seisukoha poole püüdlemises; peab siiski kahetsusväärseks, et UNHRCs ELi liikmesriikide vahel ühise poliitika saavutamise protsessis jõuab EL sageli UNHRC foorumile väikseima ühise nimetajaga, mis piirab ELi diplomaatilise potentsiaali dünaamikat teiste piirkondlike rühmade suhtes; ergutab ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Javier Solanat andma oma isiklikule esindajale demokraatia ja inimõiguste alal mandaadi (vajaduse korral isiklike esindajate lähetamise teel) Aafrikas, Aasias ja Ladina-Ameerikas tõhusate konsultatsioonide korraldamiseks UNHRCs arutatud teemadel, et kaasata muude blokkide riigid ÜRO tasandi ühisalgatustesse;

| 48. | peab kahetsusväärseks, et osaliselt ühisele seisukohale jõudmiseks vajaliku aja ja vajalike jõupingutuste tõttu ei ole EL suutnud avaldada tulemuslikult mõju laiemas ÜRO süsteemis; kutsub ELi üles suurendama paindlikkust vähemtähtsates küsimustes, et suuta tegutseda põhiküsimusi käsitlevatel läbirääkimistel kiiremini ja tulemuslikumalt, säilitades seejuures püüded jõuda ühisele seisukohale; |
| --- | --- |

48.

peab kahetsusväärseks, et osaliselt ühisele seisukohale jõudmiseks vajaliku aja ja vajalike jõupingutuste tõttu ei ole EL suutnud avaldada tulemuslikult mõju laiemas ÜRO süsteemis; kutsub ELi üles suurendama paindlikkust vähemtähtsates küsimustes, et suuta tegutseda põhiküsimusi käsitlevatel läbirääkimistel kiiremini ja tulemuslikumalt, säilitades seejuures püüded jõuda ühisele seisukohale;

| 49. | peab kahetsusväärseks pigem kaitsvat hoiakut, mille ELi on UNHRCs võtnud, eriti tema vastuseisu resolutsioonide esitamisele üksikute riikide olukorra kohta, kuna need leiavad tavaliselt konkreetsete riikide tugevat vastuseisu, samuti konsensuse teadlikku valimist ja kalduvust vältida võimalikku vastuseisu tekitavat väljendusviisi, mis omakorda toob kaasa kompromisside konformistliku heakskiitmise, mis ei kajasta ELi eelistusi, nagu 27. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (inimõiguste olukorra kohta Sudaanis) (8) ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni (inimõiguste olukorda Dārfūris käsitleva ekspertrühma kohta) (9) puhul, mille tulemusel saadeti rühm laiali, kuigi EL oli algselt nõudnud selle säilitamist; |
| --- | --- |

49.

peab kahetsusväärseks pigem kaitsvat hoiakut, mille ELi on UNHRCs võtnud, eriti tema vastuseisu resolutsioonide esitamisele üksikute riikide olukorra kohta, kuna need leiavad tavaliselt konkreetsete riikide tugevat vastuseisu, samuti konsensuse teadlikku valimist ja kalduvust vältida võimalikku vastuseisu tekitavat väljendusviisi, mis omakorda toob kaasa kompromisside konformistliku heakskiitmise, mis ei kajasta ELi eelistusi, nagu 27. märtsi 2007. aasta resolutsiooni (inimõiguste olukorra kohta Sudaanis) (8) ja 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni (inimõiguste olukorda Dārfūris käsitleva ekspertrühma kohta) (9) puhul, mille tulemusel saadeti rühm laiali, kuigi EL oli algselt nõudnud selle säilitamist;

| 50. | kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama paremini ära oma potentsiaalset mõju, et täita rolli, mida ta võiks täita hea inimõiguste olukorraga demokraatlike riikide rühma juhina; on seisukohal, et seda juhtrolli saab kõige paremini saavutada partnerluse tõhustamise teel teiste piirkondlike rühmade riikidega, nagu on näidanud mitmed ELi algatused ÜRO süsteemis, näiteks peaassamblee resolutsioonid surmanuhtluse moratooriumi kohta ja õiguse kohta veele; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama paremini ära oma potentsiaalset mõju, et täita rolli, mida ta võiks täita hea inimõiguste olukorraga demokraatlike riikide rühma juhina; on seisukohal, et seda juhtrolli saab kõige paremini saavutada partnerluse tõhustamise teel teiste piirkondlike rühmade riikidega, nagu on näidanud mitmed ELi algatused ÜRO süsteemis, näiteks peaassamblee resolutsioonid surmanuhtluse moratooriumi kohta ja õiguse kohta veele;

| 51. | kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama energilisemalt vastastikust mõjutamist teiste UNHRC demokraatlike liikmete, sealhulgas Aafrika ja Aasia rühma kuuluvate riikide, ning eelkõige demokraatlike riikide suhtes, kes järgivad rahvusvahelisi õigusriigi põhimõtteid; peab sellega seoses praegust Nigeeria eesistumisaega UNHRCs ELi jaoks soodsaks võimaluseks; |
| --- | --- |

51.

kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama energilisemalt vastastikust mõjutamist teiste UNHRC demokraatlike liikmete, sealhulgas Aafrika ja Aasia rühma kuuluvate riikide, ning eelkõige demokraatlike riikide suhtes, kes järgivad rahvusvahelisi õigusriigi põhimõtteid; peab sellega seoses praegust Nigeeria eesistumisaega UNHRCs ELi jaoks soodsaks võimaluseks;

| 52. | kutsub ELi üles korraldama korrapäraseid kohtumisi nende riikidega konkreetsetes küsimustes, et luua koalitsiooni moodustamise mehhanism ja tagada oma seisukohtadele võimalikult laialdane toetus; rõhutab vajadust tugevdada ELi liikmesriikide Genfi missioonide volitusi ja investeerida diplomaatilistesse ressurssidesse inimõiguste spetsialistide ja kõrgetasemeliste diplomaatide UNHRCd juhtima saatmise abil; |
| --- | --- |

52.

kutsub ELi üles korraldama korrapäraseid kohtumisi nende riikidega konkreetsetes küsimustes, et luua koalitsiooni moodustamise mehhanism ja tagada oma seisukohtadele võimalikult laialdane toetus; rõhutab vajadust tugevdada ELi liikmesriikide Genfi missioonide volitusi ja investeerida diplomaatilistesse ressurssidesse inimõiguste spetsialistide ja kõrgetasemeliste diplomaatide UNHRCd juhtima saatmise abil;

| 53. | nõuab tihedamat kooskõlastamist ja koostööd vastavate Brüsselis asuvate ELi Nõukogu töörühmade ja ELi büroode ning New Yorgis ja Genfis asuvate ELi liikmesriikide alaliste esinduste vahel; tunneb sellega seoses heameelt igapäevase otsuste tegemise tulemusliku üleviimise üle Brüsselist Genfi nii, et pealinnadele jääb tähtis kooskõlastamise roll; |
| --- | --- |

53.

nõuab tihedamat kooskõlastamist ja koostööd vastavate Brüsselis asuvate ELi Nõukogu töörühmade ja ELi büroode ning New Yorgis ja Genfis asuvate ELi liikmesriikide alaliste esinduste vahel; tunneb sellega seoses heameelt igapäevase otsuste tegemise tulemusliku üleviimise üle Brüsselist Genfi nii, et pealinnadele jääb tähtis kooskõlastamise roll;

| 54. | kutsub veel kord ELi üles kasutama tõhusamalt ära oma abi ja poliitilist toetust kolmandatele riikidele ning teisi vahendeid, nagu inimõigustealased dialoogid ja konsultatsioonid, et tagada laialdasem heakskiit oma või tema poolt toetavatele algatustele, mis peaksid lähtuma rahvusvahelise õiguse ja üldtunnustatud inimõiguste standardite austamisest ning demokraatlike reformide edendamisest; ühtlasi kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles võtma ELi abiprogrammide eesmärkide ja prioriteetide kindlaksmääramisel arvesse UNHRC konkreetse riigi suhtes tehtud töö tulemusi, sealhulgas üldise korrapärase läbivaatamise soovitusi ja järeldusi; |
| --- | --- |

54.

kutsub veel kord ELi üles kasutama tõhusamalt ära oma abi ja poliitilist toetust kolmandatele riikidele ning teisi vahendeid, nagu inimõigustealased dialoogid ja konsultatsioonid, et tagada laialdasem heakskiit oma või tema poolt toetavatele algatustele, mis peaksid lähtuma rahvusvahelise õiguse ja üldtunnustatud inimõiguste standardite austamisest ning demokraatlike reformide edendamisest; ühtlasi kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles võtma ELi abiprogrammide eesmärkide ja prioriteetide kindlaksmääramisel arvesse UNHRC konkreetse riigi suhtes tehtud töö tulemusi, sealhulgas üldise korrapärase läbivaatamise soovitusi ja järeldusi;

| 55. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole suutnud esitada UNHRC töö jaoks olulisi prioriteete ja on mitmel korral olnud sunnitud võtma nn kahju vähendamise hoiaku, nagu eelkõige erimenetluste tegevusjuhendi puhul, mille esitas 2007. aastal Aafrika rühm; kutsub ELi üles võtma vastu ennetavamat strateegiat ning mitmekordistama jõupingutusi UNHRC päevakorra ja arutelude mõjutamiseks; |
| --- | --- |

55.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole suutnud esitada UNHRC töö jaoks olulisi prioriteete ja on mitmel korral olnud sunnitud võtma nn kahju vähendamise hoiaku, nagu eelkõige erimenetluste tegevusjuhendi puhul, mille esitas 2007. aastal Aafrika rühm; kutsub ELi üles võtma vastu ennetavamat strateegiat ning mitmekordistama jõupingutusi UNHRC päevakorra ja arutelude mõjutamiseks;

| 56. | on seisukohal, et kuigi ELi liikmesriikides on inimõiguste olukord parem kui paljudes teistes UNHRC liikmesriikides, oleks ELi tegevus tõhusam, kui teda ei saaks süüdistada selles, et ta kohaldab topeltstandardeid ning on selektiivne omaenda inimõiguste- ja demokraatia poliitikas; seetõttu kutsub ELi üles täitma võetud kohustust edendada inimõigusi kõigis maailma piirkondades ja kõigis küsimustes; sellega seoses kutsub ELi üles osalema aktiivselt Durbani konverentsi läbivaatamisel, mis peaks toimuma 2009. aastal, pidades eelkõige silmas ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni A/RES/62/149, milles nõutakse surmanuhtluse üldist moratooriumit, rakendamise vajadust; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et kuigi ELi liikmesriikides on inimõiguste olukord parem kui paljudes teistes UNHRC liikmesriikides, oleks ELi tegevus tõhusam, kui teda ei saaks süüdistada selles, et ta kohaldab topeltstandardeid ning on selektiivne omaenda inimõiguste- ja demokraatia poliitikas; seetõttu kutsub ELi üles täitma võetud kohustust edendada inimõigusi kõigis maailma piirkondades ja kõigis küsimustes; sellega seoses kutsub ELi üles osalema aktiivselt Durbani konverentsi läbivaatamisel, mis peaks toimuma 2009. aastal, pidades eelkõige silmas ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni A/RES/62/149, milles nõutakse surmanuhtluse üldist moratooriumit, rakendamise vajadust;

| 57. | ergutab Euroopa Parlamendi delegatsioonide korrapärast kohalolekut UNHRC istungjärkudel Genfis; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni algatuse üle kutsuda oma koosolekutele erimenetluste volitatud esindajad ning UNHRC eesistuja ning nõuab kõnealuse tava jätkamist; |
| --- | --- |

57.

ergutab Euroopa Parlamendi delegatsioonide korrapärast kohalolekut UNHRC istungjärkudel Genfis; tunneb heameelt Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni algatuse üle kutsuda oma koosolekutele erimenetluste volitatud esindajad ning UNHRC eesistuja ning nõuab kõnealuse tava jätkamist;

| 58. | taaskinnitab vajadust selge nägemuse, poliitilise tegevuskava ja pikaajalise strateegia järele seoses UNHRC tegevusega ning ELi liikmesriikide tegevusega selles organis, eriti mis puudutab UNHRC läbivaatamist, mis peaks toimuma 2011. aastal; on seisukohal, et see strateegia peaks hõlmama selgeid võrdlusaluseid; sellega seoses palub ELil:






  — | taaskinnitada ja kaitsta kindlalt inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtteid; |
| --- | --- | --- |

58.

taaskinnitab vajadust selge nägemuse, poliitilise tegevuskava ja pikaajalise strateegia järele seoses UNHRC tegevusega ning ELi liikmesriikide tegevusega selles organis, eriti mis puudutab UNHRC läbivaatamist, mis peaks toimuma 2011. aastal; on seisukohal, et see strateegia peaks hõlmama selgeid võrdlusaluseid; sellega seoses palub ELil:

—

taaskinnitada ja kaitsta kindlalt inimõiguste universaalsuse, jagamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtteid;

| — | tagada, et säilib UNHRC suutlikkus tegeleda üksikute riikide olukorraga, sealhulgas riigipõhised mandaadid, ja et seda tugevdatakse; |
| --- | --- |

—

tagada, et säilib UNHRC suutlikkus tegeleda üksikute riikide olukorraga, sealhulgas riigipõhised mandaadid, ja et seda tugevdatakse;

| — | tagada üldiselt erimenetluste sõltumatus ja tõhusus ning töötada selle nimel, et UNHRC liikmed täidaksid oma kohustuse teha erimenetlustega koostööd; |
| --- | --- |

—

tagada üldiselt erimenetluste sõltumatus ja tõhusus ning töötada selle nimel, et UNHRC liikmed täidaksid oma kohustuse teha erimenetlustega koostööd;

| — | töötada üldise korrapärase läbivaatamise protsessis sõltumatute järelevalvemehhanismide ja järelduste tugevdamise nimel; |
| --- | --- |

—

töötada üldise korrapärase läbivaatamise protsessis sõltumatute järelevalvemehhanismide ja järelduste tugevdamise nimel;

| — | taaskinnitada UNHRC kui peamise ja õiguspärase rahvusvahelise inimõiguste foorumi erilist rolli ja seda, et ta täiendab teisi ÜRO organeid; |
| --- | --- |

—

taaskinnitada UNHRC kui peamise ja õiguspärase rahvusvahelise inimõiguste foorumi erilist rolli ja seda, et ta täiendab teisi ÜRO organeid;

| — | kaitsta ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo sõltumatust; |
| --- | --- |

—

kaitsta ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo sõltumatust;

| — | tugevdada oma väljapoole suunatud koalitsiooni moodustamise strateegiat, eelkõige piirkondadevaheliste algatuste kaudu; |
| --- | --- |

—

tugevdada oma väljapoole suunatud koalitsiooni moodustamise strateegiat, eelkõige piirkondadevaheliste algatuste kaudu;

| — | tugevdada oma sisemist/välist usaldusväärsust inimõiguste valdkonnas, eelkõige lepingu ratifitseerimise kaudu; |
| --- | --- |

—

tugevdada oma sisemist/välist usaldusväärsust inimõiguste valdkonnas, eelkõige lepingu ratifitseerimise kaudu;

*

- *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi ja UNHRC liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO peasekretärile ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi ja UNHRC liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO peasekretärile ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole.

---

(1)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 409.

(2)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

(3)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.

(4)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 582.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0065.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0193.

(7)  UNHRC resolutsioon 5/1, 18. juuni 2007.

(8)  Resolutsioon A/HRC/7/16.

(9)  Resolutsioon A/HRC/6/35.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/80 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/80

---

Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele

P6_TA(2009)0022

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamine) (2007/2154(INI))

(2010/C 46 E/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige artiklit 254 õigusaktide avaldamise kohustuse kohta ning artikli 255 lõiget 2 ELi kodanike ja elanike ligipääsu õiguse kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige artiklit 254 õigusaktide avaldamise kohustuse kohta ning artikli 255 lõiget 2 ELi kodanike ja elanike ligipääsu õiguse kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige artikli 207 lõiget 3 nõukogu kohustuse kohta täpsustada oma kodukorras tingimused, mis sätestavad avalikkuse ligipääsu nõukogu dokumentidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eelkõige artikli 207 lõiget 3 nõukogu kohustuse kohta täpsustada oma kodukorras tingimused, mis sätestavad avalikkuse ligipääsu nõukogu dokumentidele;

| — | võttes arvesse ELi lepingut, eriti artiklit 1 (avalikkuse põhimõte liidu ühe põhialusena), artiklit 6 (demokraatia), artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1 (juurdepääsu õiguse kohaldamine dokumentide suhtes, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingut, eriti artiklit 1 (avalikkuse põhimõte liidu ühe põhialusena), artiklit 6 (demokraatia), artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1 (juurdepääsu õiguse kohaldamine dokumentide suhtes, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 16 (mida muudetakse Lissaboni lepinguga) ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15 ja 298; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 16 (mida muudetakse Lissaboni lepinguga) ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15 ja 298;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 41 (õigus heale haldusele) ja 42 (õigus tutvuda dokumentidega); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 41 (õigus heale haldusele) ja 42 (õigus tutvuda dokumentidega);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1700/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1700/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja esimese astme kohtu dokumentidele juurdepääsu käsitlevat kohtupraktikat, eriti hiljutist esimese astme kohtu otsust kohtuasjas Bavarian Lager Co. Ltd versus Euroopa Ühenduste Komisjon (kohtuasi T-194/04) ning Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Rootsi Kuningriik ja Maurizio Turco versus Euroopa Liidu Nõukogu (liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05 P), (Euroopa Ühenduste Kohtu otsus Turco kohtuasjas); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu ja esimese astme kohtu dokumentidele juurdepääsu käsitlevat kohtupraktikat, eriti hiljutist esimese astme kohtu otsust kohtuasjas Bavarian Lager Co. Ltd versus Euroopa Ühenduste Komisjon (kohtuasi T-194/04) ning Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Rootsi Kuningriik ja Maurizio Turco versus Euroopa Liidu Nõukogu (liidetud kohtuasjad C-39/05 P ja C-52/05 P), (Euroopa Ühenduste Kohtu otsus Turco kohtuasjas);

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani ning Euroopa Andmekaitseinspektori tegevust ja dokumente dokumentidele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani ning Euroopa Andmekaitseinspektori tegevust ja dokumente dokumentidele juurdepääsu osas;

| — | võttes arvesse 20. novembril 2002. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembril 2002. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet, mis käsitleb Euroopa Parlamendi juurdepääsu nõukogu tundlikule teabele julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (KOM(2008)0229); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. aprilli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (KOM(2008)0229);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitleva konventsiooni eelnõud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitleva konventsiooni eelnõud;

| — | võttes arvesse oma suuliselt vastatavaid küsimusi nõukogule ja komisjonile Euroopa Kohtu otsuse rakendamise kohta Turco kohtuasjas (O-87/2008 ja O-88/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma suuliselt vastatavaid küsimusi nõukogule ja komisjonile Euroopa Kohtu otsuse rakendamise kohta Turco kohtuasjas (O-87/2008 ja O-88/2008);

| — | võttes arvesse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi 2006. aasta aruandeid juurdepääsu kohta dokumentidele, samuti määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 17; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi 2006. aasta aruandeid juurdepääsu kohta dokumentidele, samuti määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 17;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 97 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 97 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0459/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0459/2008),

| A. | arvestades, et õigusriigi põhimõtetel põhinevad demokraatiad on kohustatud järgima kodanikke mõjutavate eeskirjade avalikustamise põhimõtet, mis toob ELi institutsioonide jaoks kaasa avalikkuse ja läbipaistvuse kohustuse, eriti nende otsustamisprotsessis, nii et demokraatlikud seadusandlikud organid korraldaksid oma koosolekuid, arutelusid ja hääletusi avalikult ning ka õigusaktide eelnõud ja nendega seonduvad tekstid oleksid kättesaadavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigusriigi põhimõtetel põhinevad demokraatiad on kohustatud järgima kodanikke mõjutavate eeskirjade avalikustamise põhimõtet, mis toob ELi institutsioonide jaoks kaasa avalikkuse ja läbipaistvuse kohustuse, eriti nende otsustamisprotsessis, nii et demokraatlikud seadusandlikud organid korraldaksid oma koosolekuid, arutelusid ja hääletusi avalikult ning ka õigusaktide eelnõud ja nendega seonduvad tekstid oleksid kättesaadavad;

| B. | arvestades, et demokraatliku poliitilise süsteemi vastutuse ja legitiimsuse tagamiseks on kodanikel õigus teada,






  — | millega tegelevad nende esindajad, kui need on valitud või määratud tööle avalikesse organitesse või esindavad liikmesriiki Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (vastutuse põhimõte), |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatliku poliitilise süsteemi vastutuse ja legitiimsuse tagamiseks on kodanikel õigus teada,

—

millega tegelevad nende esindajad, kui need on valitud või määratud tööle avalikesse organitesse või esindavad liikmesriiki Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (vastutuse põhimõte),

| — | kuidas töötab otsustamisprotsess (sealhulgas dokumendid, muudatusettepanekud, ajakava, kaasatud osapooled, antud hääled jne), |
| --- | --- |

—

kuidas töötab otsustamisprotsess (sealhulgas dokumendid, muudatusettepanekud, ajakava, kaasatud osapooled, antud hääled jne),

| — | kuidas avaliku sektori raha eraldatakse, kulutatakse ja millised on selle tulemused (rahaliste vahendite jälgitavus); |
| --- | --- |

—

kuidas avaliku sektori raha eraldatakse, kulutatakse ja millised on selle tulemused (rahaliste vahendite jälgitavus);

| C. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit on oma liikmesriikide kogemuse põhjal hakanud järk-järgult tunnustama tõelist nn dokumentidele juurdepääsu õigust ja nn õigust saada teavet, mis põhinevad demokraatia, avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse põhimõtetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus ja Euroopa Liit on oma liikmesriikide kogemuse põhjal hakanud järk-järgult tunnustama tõelist nn dokumentidele juurdepääsu õigust ja nn õigust saada teavet, mis põhinevad demokraatia, avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse põhimõtetel;

| D. | arvestades, et iga-aastastes aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisega ELi institutsioonide poolt viitavad sellele, et juurdepääsu dokumentidele on antud rohkematel juhtudel (keeldumiste arvu ja määra üldine vähenemine), kusjuures keeldumise põhjused on ELi institutsioonide vahel erinevad (peamiseks põhjuseks on otsustamisprotsessi kaitsmine), ning et komisjon ja Euroopa Parlament ei ole oma registritesse sisestanud ühtki tundliku sisuga dokumenti, samas kui nõukogu on oma registrisse sisestanud 409st tundliku sisuga dokumendist 79; arvestades, et kvalitatiivsest analüüsist nähtub selgelt, et kõnealuse määruse mitmed sätted on andnud alust erinevateks tõlgendusteks selle nõuetekohase kohaldamise osas, mistõttu on kodanikud pöördunud Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Kohtu poole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga-aastastes aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisega ELi institutsioonide poolt viitavad sellele, et juurdepääsu dokumentidele on antud rohkematel juhtudel (keeldumiste arvu ja määra üldine vähenemine), kusjuures keeldumise põhjused on ELi institutsioonide vahel erinevad (peamiseks põhjuseks on otsustamisprotsessi kaitsmine), ning et komisjon ja Euroopa Parlament ei ole oma registritesse sisestanud ühtki tundliku sisuga dokumenti, samas kui nõukogu on oma registrisse sisestanud 409st tundliku sisuga dokumendist 79; arvestades, et kvalitatiivsest analüüsist nähtub selgelt, et kõnealuse määruse mitmed sätted on andnud alust erinevateks tõlgendusteks selle nõuetekohase kohaldamise osas, mistõttu on kodanikud pöördunud Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Kohtu poole;

| E. | arvestades, et nõukogu sisestab institutsioonidevahelise viitenumbri üksnes piiratud arvu dokumentidesse ning et see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikega 2, tehes seeläbi raskeks dokumendi seostamise menetlusega, alandab samal ajal ka dokumente kas nn koosolekudokumentideks, mis ei ole registreeritud, või käsitleb neid nn diplomaatiliste dokumentidena, muutes seeläbi kehtetuks kodanike õiguse dokumentidele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nõukogu sisestab institutsioonidevahelise viitenumbri üksnes piiratud arvu dokumentidesse ning et see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõikega 2, tehes seeläbi raskeks dokumendi seostamise menetlusega, alandab samal ajal ka dokumente kas nn koosolekudokumentideks, mis ei ole registreeritud, või käsitleb neid nn diplomaatiliste dokumentidena, muutes seeläbi kehtetuks kodanike õiguse dokumentidele juurdepääsu osas;

| F. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduse 6 kohaselt tuleks tagada juurdepääs ka dokumentidele, mis on koostatud delegeeritud volituste menetluse (komiteemenetlus) alusel, ning arvestades, et üheksa kümnendikku koostatud õigusaktidest võetakse vastu kõnealuse menetluse raames ning et sellele vastavalt tuleks selle raames tagada täiel määral nõuetekohane ja läbipaistev parlamentaarne ja demokraatlik kontroll; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduse 6 kohaselt tuleks tagada juurdepääs ka dokumentidele, mis on koostatud delegeeritud volituste menetluse (komiteemenetlus) alusel, ning arvestades, et üheksa kümnendikku koostatud õigusaktidest võetakse vastu kõnealuse menetluse raames ning et sellele vastavalt tuleks selle raames tagada täiel määral nõuetekohane ja läbipaistev parlamentaarne ja demokraatlik kontroll;

| G. | arvestades, et Internet on muutunud peamiseks viisiks ELi dokumentidega tutvumiseks ning et samal ajal on suurenenud ELi institutsioonide poolt võrgus kättesaadavaks tehtud dokumentide arv, mis loob nüüd vajaduse parandada täiendavalt ELi institutsioonide ja dokumentide veebisaitide kasutajasõbralikkust, nende vastastikust sidumist ning luua ühtne ELi portaal, mis võimaldaks juurdepääsu kõikidele ELi dokumentidele, menetlustele ja institutsioonidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Internet on muutunud peamiseks viisiks ELi dokumentidega tutvumiseks ning et samal ajal on suurenenud ELi institutsioonide poolt võrgus kättesaadavaks tehtud dokumentide arv, mis loob nüüd vajaduse parandada täiendavalt ELi institutsioonide ja dokumentide veebisaitide kasutajasõbralikkust, nende vastastikust sidumist ning luua ühtne ELi portaal, mis võimaldaks juurdepääsu kõikidele ELi dokumentidele, menetlustele ja institutsioonidele;

| H. | arvestades, et ELi institutsioonid peaksid nüüd võtma täiendavaid meetmeid suurema läbipaistvuse, avalikkuse ja demokraatia saavutamiseks, liikudes nn ELi teabevabaduse õigusakti poole, kuna määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise osas on avalikkuse tähelepanu juhitud mitmetele puudustele, ning et hiljutised otsused vajavad analüüsimist ja kohest rakendamist ELi institutsioonide poolt, samal ajal kui komisjon on esitanud ettepaneku vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi institutsioonid peaksid nüüd võtma täiendavaid meetmeid suurema läbipaistvuse, avalikkuse ja demokraatia saavutamiseks, liikudes nn ELi teabevabaduse õigusakti poole, kuna määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise osas on avalikkuse tähelepanu juhitud mitmetele puudustele, ning et hiljutised otsused vajavad analüüsimist ja kohest rakendamist ELi institutsioonide poolt, samal ajal kui komisjon on esitanud ettepaneku vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1049/2001,

| 1. | rõhutab, et Euroopa Ühenduste Kohus järeldab oma pöördepunktiks saanud otsuses Turco kohtuasjas, et „määrus nr 1049/2001 kehtestab üldreeglina kohustuse avalikustada nõukogu õigustalituse arvamused, mis on seotud õigusloomemenetlusega” (4) ning et kõnealuses otsuses jõudis kohus järgmistele järeldustele:






  — | avalikkuse õigus juurde pääseda ELi institutsioonide dokumentidele tuleneb kõnealuste institutsioonide demokraatlikust iseloomust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduses 4 ja artiklis 1, |
| --- | --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa Ühenduste Kohus järeldab oma pöördepunktiks saanud otsuses Turco kohtuasjas, et „määrus nr 1049/2001 kehtestab üldreeglina kohustuse avalikustada nõukogu õigustalituse arvamused, mis on seotud õigusloomemenetlusega” (4) ning et kõnealuses otsuses jõudis kohus järgmistele järeldustele:

—

avalikkuse õigus juurde pääseda ELi institutsioonide dokumentidele tuleneb kõnealuste institutsioonide demokraatlikust iseloomust, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhjenduses 4 ja artiklis 1,

| — | kõnealuses määruses sisalduvaid erandeid (näiteks otsustamisprotsessi kaitse) tuleb tõlgendada kitsalt ja kaaluda ülekaaluka üldise huvi suhtes avalikustamise osas, kuna see on seotud demokraatia ja kodanike laiaulatuslikuma otsustamisprotsessis osalemise, haldusasutuste legitiimsuse, tulemuslikkuse ja vastutusega kodanike ees (5), |
| --- | --- |

—

kõnealuses määruses sisalduvaid erandeid (näiteks otsustamisprotsessi kaitse) tuleb tõlgendada kitsalt ja kaaluda ülekaaluka üldise huvi suhtes avalikustamise osas, kuna see on seotud demokraatia ja kodanike laiaulatuslikuma otsustamisprotsessis osalemise, haldusasutuste legitiimsuse, tulemuslikkuse ja vastutusega kodanike ees (5),

| — | kõnealustel järeldustel on isegi suurem tähtsus, kui ELi institutsioonid toimivad seadusandjatena (6), |
| --- | --- |

—

kõnealustel järeldustel on isegi suurem tähtsus, kui ELi institutsioonid toimivad seadusandjatena (6),

| — | avalikkus õigusakti (ja selle õiguspärasust) käsitlevate erinevate seisukohtade osas, „mis võimaldab mitme eri [seisukoha] lahknevused avalikult läbi arutada, annab institutsioonidele suurema legitiimsuse Euroopa kodanike silmis ja suurendab kodanike usaldust” (7), |
| --- | --- |

—

avalikkus õigusakti (ja selle õiguspärasust) käsitlevate erinevate seisukohtade osas, „mis võimaldab mitme eri [seisukoha] lahknevused avalikult läbi arutada, annab institutsioonidele suurema legitiimsuse Euroopa kodanike silmis ja suurendab kodanike usaldust” (7),

| — | institutsioonil on kohustus keeldumist üksikasjalikult põhistada (8), |
| --- | --- |

—

institutsioonil on kohustus keeldumist üksikasjalikult põhistada (8),

| — | erandit saab kohaldada ainult ajavahemikul, mil kaitse on dokumendi sisust lähtuvalt õigustatud (9); |
| --- | --- |

—

erandit saab kohaldada ainult ajavahemikul, mil kaitse on dokumendi sisust lähtuvalt õigustatud (9);

| 2. | rõhutab, et Euroopa Ühenduste Kohtu otsus Turco kohtuasjas tugevdab ELis veelgi põhimõtet, mille kohaselt on demokraatlikel institutsioonidel kohustus tagada oma tegevuse, dokumentide ja otsuste avalikustamine, mis on nende õiguspärasuse, legitiimsuse ja vastutuse tingimuseks ELi lepingu artikli 6 ning EÜ asutamislepingu artiklite 254 ja 255 alusel, ning et seetõttu tuleb dokumendid avaldada ja need peavad olema igal juhul kättesaadavad ning et mis tahes erandeid kõnealusest põhimõttest tuleks piirata ja rangelt tõlgendada; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Ühenduste Kohtu otsus Turco kohtuasjas tugevdab ELis veelgi põhimõtet, mille kohaselt on demokraatlikel institutsioonidel kohustus tagada oma tegevuse, dokumentide ja otsuste avalikustamine, mis on nende õiguspärasuse, legitiimsuse ja vastutuse tingimuseks ELi lepingu artikli 6 ning EÜ asutamislepingu artiklite 254 ja 255 alusel, ning et seetõttu tuleb dokumendid avaldada ja need peavad olema igal juhul kättesaadavad ning et mis tahes erandeid kõnealusest põhimõttest tuleks piirata ja rangelt tõlgendada;

| 3. | kutsub kõiki ELi institutsioone tungivalt üles kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001 hiljutise kohtupraktika ja eriti Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja otsuse valguses selle kõikide tagajärgede osas, eelkõige õigusloomega seotud menetlustes (õigustalituse arvamuste avaldamine, erandite kitsas tõlgendamine, kohustus keeldumist üksikasjalikult põhistada jne), ning kutsub nõukogu üles vaatama läbi ka oma eeskirjad, et tagada kõikide arutelude, dokumentide ja kogu teabe avalikustamine, sealhulgas liikmesriikide delegatsioonide identiteet nõukogus ning selle töörühmades ja ekspertrühmades, ning koostama üleskirjutise oma avalikest koosolekutest, kuna ka kõnealusel juhul kehtivad Euroopa Ühenduste Kohtu järeldused asjaolu kohta, et üldised huvid avalikkuse osas kaaluvad üle erandi otsustamisprotsessi kaitse osas, kuna erinevad seisukohad õigusloomega seotud õigusakti osas võimaldavad institutsioonide suuremat legitiimsust; |
| --- | --- |

3.

kutsub kõiki ELi institutsioone tungivalt üles kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001 hiljutise kohtupraktika ja eriti Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja otsuse valguses selle kõikide tagajärgede osas, eelkõige õigusloomega seotud menetlustes (õigustalituse arvamuste avaldamine, erandite kitsas tõlgendamine, kohustus keeldumist üksikasjalikult põhistada jne), ning kutsub nõukogu üles vaatama läbi ka oma eeskirjad, et tagada kõikide arutelude, dokumentide ja kogu teabe avalikustamine, sealhulgas liikmesriikide delegatsioonide identiteet nõukogus ning selle töörühmades ja ekspertrühmades, ning koostama üleskirjutise oma avalikest koosolekutest, kuna ka kõnealusel juhul kehtivad Euroopa Ühenduste Kohtu järeldused asjaolu kohta, et üldised huvid avalikkuse osas kaaluvad üle erandi otsustamisprotsessi kaitse osas, kuna erinevad seisukohad õigusloomega seotud õigusakti osas võimaldavad institutsioonide suuremat legitiimsust;

| 4. | kutsub ELi institutsioone üles määratlema ühiseeskirju selle kohta, kuidas tuleks teostada haldusmenetlusi ning haldusdokumente esitada, salastada, nende salastatust kustutada, neid registreerida ja levitada ELi institutsioonides ja väljaspool ELi institutsioone, võttes arvesse asjaolu, et läbipaistvuse põhimõte on hea haldamise põhimõttest lahutamatu, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41; samast seisukohast lähtuvalt tuleks nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (10), liita määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisega, et hõlmata reaalajaliste, vahe- ja ajalooarhiivide ühiseeskirjade määratlused, vältimaks praeguseid vastuolusid ELi institutsioonide ja liikmesriikide tavade vahel; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi institutsioone üles määratlema ühiseeskirju selle kohta, kuidas tuleks teostada haldusmenetlusi ning haldusdokumente esitada, salastada, nende salastatust kustutada, neid registreerida ja levitada ELi institutsioonides ja väljaspool ELi institutsioone, võttes arvesse asjaolu, et läbipaistvuse põhimõte on hea haldamise põhimõttest lahutamatu, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41; samast seisukohast lähtuvalt tuleks nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide üldsusele kättesaadavaks tegemist (10), liita määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisega, et hõlmata reaalajaliste, vahe- ja ajalooarhiivide ühiseeskirjade määratlused, vältimaks praeguseid vastuolusid ELi institutsioonide ja liikmesriikide tavade vahel;

| 5. | on veendunud, et Euroopa Parlament peaks olema ELis avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse esirinnas ning et enne Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aastal tuleks käivitada erakorraline tegevuskava, näiteks e-parlamendi algatuse raames, et tagada selle veebisaidil rohkema ja lihtsamini juurdepääsetava teabe kättesaadavaks tegemine, mis käsitleb






  — | Euroopa Parlamendi liikmete tegevust, parlamendi töös osalemist ja sellest osavõttu absoluut-, suht- ja protsentarvudes ning mis on kodanikele kättesaadav ja juurdepääsetav ka otsingukriteeriumide (11) alusel, |
| --- | --- | --- |

5.

on veendunud, et Euroopa Parlament peaks olema ELis avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse esirinnas ning et enne Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aastal tuleks käivitada erakorraline tegevuskava, näiteks e-parlamendi algatuse raames, et tagada selle veebisaidil rohkema ja lihtsamini juurdepääsetava teabe kättesaadavaks tegemine, mis käsitleb

—

Euroopa Parlamendi liikmete tegevust, parlamendi töös osalemist ja sellest osavõttu absoluut-, suht- ja protsentarvudes ning mis on kodanikele kättesaadav ja juurdepääsetav ka otsingukriteeriumide (11) alusel,

| — | Euroopa Parlamendi tegevust täiskogul, komisjonis, delegatsioonides ja asutusesisestes organites: õigusloome jälgimissüsteem tuleks muuta paremaks, lisades viited ja lingid kõikidele asjaomastele dokumentidele (12); komisjonides ja delegatsioonides tehtavat tööd tuleks nagu täiskogu töödki edastada ja ka salvestada Euroopa Parlamendi veebisaidil ning see tuleks muuta kodanikele otsingukriteeriumide alusel kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks; asutusesisesed organid (näiteks esimeeste konverents, juhatus, kvestorid, parlamendireformi töörühm jne) peaksid kõikide oma dokumentide kättesaadavaks tegemise teel edendama kõrgeimat taset oma töö läbipaistvuse osas muude liikmete ja kodanike suhtes ning selle tagama, |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi tegevust täiskogul, komisjonis, delegatsioonides ja asutusesisestes organites: õigusloome jälgimissüsteem tuleks muuta paremaks, lisades viited ja lingid kõikidele asjaomastele dokumentidele (12); komisjonides ja delegatsioonides tehtavat tööd tuleks nagu täiskogu töödki edastada ja ka salvestada Euroopa Parlamendi veebisaidil ning see tuleks muuta kodanikele otsingukriteeriumide alusel kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks; asutusesisesed organid (näiteks esimeeste konverents, juhatus, kvestorid, parlamendireformi töörühm jne) peaksid kõikide oma dokumentide kättesaadavaks tegemise teel edendama kõrgeimat taset oma töö läbipaistvuse osas muude liikmete ja kodanike suhtes ning selle tagama,

| — | Euroopa Parlamendi liikmete hüvitisi ja kulutusi vastavalt Euroopa Ombudsmani seisukohale seoses asjaoluga, et juurdepääsu teabele tuleks kohaldada ka niisuguste andmete suhtes (13), samuti kõikide Euroopa Parlamendi liikmete majanduslike huvide deklaratsioonide suhtes, ning et niisugune teave peaks olema kättesaadav kõikides ELi ametlikes keeltes, |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi liikmete hüvitisi ja kulutusi vastavalt Euroopa Ombudsmani seisukohale seoses asjaoluga, et juurdepääsu teabele tuleks kohaldada ka niisuguste andmete suhtes (13), samuti kõikide Euroopa Parlamendi liikmete majanduslike huvide deklaratsioonide suhtes, ning et niisugune teave peaks olema kättesaadav kõikides ELi ametlikes keeltes,

ning kutsub liikmesriike, riikide parlamente ning muid valitud organeid üles tegema sama parlamentide ja parlamendiliikmete tegevuste registri loomise teel;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon järgiks Euroopa Ombudsmani soovitust (kaebus 3208/2006/GG) komisjoni registri kohta seoses komisjoni kohustusega lisada viited kõikidele dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 punkti a tähenduses, mis on tema käsutuses artiklis 11 ette nähtud registris, kui seda veel tehtud ei ole; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon järgiks Euroopa Ombudsmani soovitust (kaebus 3208/2006/GG) komisjoni registri kohta seoses komisjoni kohustusega lisada viited kõikidele dokumentidele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 3 punkti a tähenduses, mis on tema käsutuses artiklis 11 ette nähtud registris, kui seda veel tehtud ei ole;

| 7. | on seisukohal, et dokumentide ja teabe otsimine oleks lihtsam, kui dokumente esitataks, registreeritaks ja taaskasutataks muude õigusloomega seotud institutsioonide poolt ühiseid standardeid järgides (näiteks viidete puhul sama dokumendi erinevatele versioonidele, muudatusettepanekutele, lisadele ja parandustele) (14) selle abil, et kasutatakse avatud lähtekoodiga tekstitöötlusvahendeid, tulemuslikku mitmekeelsust ning tehnoloogiat, mis võimaldavad ka puudega inimestel juurdepääsu teabele ja dokumentidele, nagu soovitas komisjon liikmesriikidele oma teatises Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta (KOM(2008)0583) ning nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003.aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (15); |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et dokumentide ja teabe otsimine oleks lihtsam, kui dokumente esitataks, registreeritaks ja taaskasutataks muude õigusloomega seotud institutsioonide poolt ühiseid standardeid järgides (näiteks viidete puhul sama dokumendi erinevatele versioonidele, muudatusettepanekutele, lisadele ja parandustele) (14) selle abil, et kasutatakse avatud lähtekoodiga tekstitöötlusvahendeid, tulemuslikku mitmekeelsust ning tehnoloogiat, mis võimaldavad ka puudega inimestel juurdepääsu teabele ja dokumentidele, nagu soovitas komisjon liikmesriikidele oma teatises Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta (KOM(2008)0583) ning nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003.aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (15);

| 8. | on veendunud, et juurdepääs ELi institutsioone puudutavale teabele on tavakodanike jaoks ka tulevikus seotud takistustega ning et see tuleneb tulemusliku kodanikele suunatud institutsioonidevahelise läbipaistvuse ja teabevahetuspoliitika puudumisest; on seisukohal, et juurdepääsu kohast sõltumata peaksid ELi kodanikud olema võimelised jälgima teatud õigusloome- või haldusmenetlust ning pääsema ligi kõikidele sellega seotud dokumentidele (16); nagu nõuti juba 2001. aastal, tuleks määratleda institutsioonidevaheline tegevuskava, et parandada, lihtsustada ja täiustada ELi institutsioonide registreid ja veebilehti ning et muuta need koostalitlusvõimelisteks; ELi institutsioonid, kes tahavad anda head eeskuju e-valitsuse tehnika arendamise osas, peaksid olema võimelised ja tahtelised looma tõeliselt toimiva institutsioonidevahelise otsingumootori, mis muudaks juurdepääsu dokumentidele ja teabele avalikkuse jaoks kasutajasõbralikumaks; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et juurdepääs ELi institutsioone puudutavale teabele on tavakodanike jaoks ka tulevikus seotud takistustega ning et see tuleneb tulemusliku kodanikele suunatud institutsioonidevahelise läbipaistvuse ja teabevahetuspoliitika puudumisest; on seisukohal, et juurdepääsu kohast sõltumata peaksid ELi kodanikud olema võimelised jälgima teatud õigusloome- või haldusmenetlust ning pääsema ligi kõikidele sellega seotud dokumentidele (16); nagu nõuti juba 2001. aastal, tuleks määratleda institutsioonidevaheline tegevuskava, et parandada, lihtsustada ja täiustada ELi institutsioonide registreid ja veebilehti ning et muuta need koostalitlusvõimelisteks; ELi institutsioonid, kes tahavad anda head eeskuju e-valitsuse tehnika arendamise osas, peaksid olema võimelised ja tahtelised looma tõeliselt toimiva institutsioonidevahelise otsingumootori, mis muudaks juurdepääsu dokumentidele ja teabele avalikkuse jaoks kasutajasõbralikumaks;

| 9. | peab sügavalt kahetsusväärseks, et vastupidiselt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 12 sätestatule, ei ole paljud ettevalmistavad õigusloomega seotud dokumendid endiselt registrisse kantud (näiteks nn koosolekudokumendid, mida arutatakse peamiselt nõukogu või COREPER 1 töörühmades) ning kui need ka on registrisse kantud, puudub neil institutsioonidevaheline kood, mistõttu on osutunud võimatuks liita need ühisesse institutsioonidevahelisse registrisse osana institutsioonidevahelisest katseprojektist „Läbipaistvus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal” (TRANS-JAI), mis algatati juba 2004. aastal õigusloomega seotud menetluste jaoks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal; võtab teadmiseks uue tähtaja (2010), millest andis täiskogul teada asepresident Wallström, ning on seega seisukohal, et ka sellest tähtajast ei peeta kinni, kui ELi institutsioonid ei määra viivitamatult tööle sidet pidavat ametnikku, kes saaks sisestada institutsioonidevahelise koodi, kui see puudub algdokumendis; praeguse olukorraga ei raisata mitte üksnes avaliku sektori raha, vaid see on ka moodus, kuidas hoida kodanikud eemal igapäevasest õigusloometööst väga tundlikel aladel, näiteks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala; nõuab tungivalt, et komisjon hoolitseks selle eest, et niisugune vahend jõustuks Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja alguseks; |
| --- | --- |

9.

peab sügavalt kahetsusväärseks, et vastupidiselt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 12 sätestatule, ei ole paljud ettevalmistavad õigusloomega seotud dokumendid endiselt registrisse kantud (näiteks nn koosolekudokumendid, mida arutatakse peamiselt nõukogu või COREPER 1 töörühmades) ning kui need ka on registrisse kantud, puudub neil institutsioonidevaheline kood, mistõttu on osutunud võimatuks liita need ühisesse institutsioonidevahelisse registrisse osana institutsioonidevahelisest katseprojektist „Läbipaistvus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal” (TRANS-JAI), mis algatati juba 2004. aastal õigusloomega seotud menetluste jaoks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal; võtab teadmiseks uue tähtaja (2010), millest andis täiskogul teada asepresident Wallström, ning on seega seisukohal, et ka sellest tähtajast ei peeta kinni, kui ELi institutsioonid ei määra viivitamatult tööle sidet pidavat ametnikku, kes saaks sisestada institutsioonidevahelise koodi, kui see puudub algdokumendis; praeguse olukorraga ei raisata mitte üksnes avaliku sektori raha, vaid see on ka moodus, kuidas hoida kodanikud eemal igapäevasest õigusloometööst väga tundlikel aladel, näiteks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala; nõuab tungivalt, et komisjon hoolitseks selle eest, et niisugune vahend jõustuks Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja alguseks;

| 10. | on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid looma ühtse ELi teabe- ja dokumendiregistri/-portaali, mis võimaldaks kodanikel jälgida teatud menetlust ja võimaldaks kodanikele juurdepääsu sellega seotud dokumentidele (16); niisugune kava peaks algama nende registrite ja veebilehtede lihtsustamise ja täiendamise ning nende vastastikuse sidumisega ELi institutsioonide vahel ning integreerima need lõpuks ELi ühtsesse portaali; nõuab enne Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja algust institutsioonidevahelise igapäevase järelmeetmete bülletääni loomist, milles kogutakse teavet ja dokumente, mis käsitlevad ELi õigusloomega seotud ja mitteseotud tegevusi ja päevakordasid, nagu oli kavandatud TRANS-JAI projektiga, mis loodi 2004. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ning mis ei ole veel kahjuks käivitunud; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid looma ühtse ELi teabe- ja dokumendiregistri/-portaali, mis võimaldaks kodanikel jälgida teatud menetlust ja võimaldaks kodanikele juurdepääsu sellega seotud dokumentidele (16); niisugune kava peaks algama nende registrite ja veebilehtede lihtsustamise ja täiendamise ning nende vastastikuse sidumisega ELi institutsioonide vahel ning integreerima need lõpuks ELi ühtsesse portaali; nõuab enne Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja algust institutsioonidevahelise igapäevase järelmeetmete bülletääni loomist, milles kogutakse teavet ja dokumente, mis käsitlevad ELi õigusloomega seotud ja mitteseotud tegevusi ja päevakordasid, nagu oli kavandatud TRANS-JAI projektiga, mis loodi 2004. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ning mis ei ole veel kahjuks käivitunud;

| 11. | kutsub ELi institutsioone üles tagama, et vähemalt Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja alguseks






  — | oleks kõikides ettevalmistavates dokumentides viide õigusloomemenetlusele, |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub ELi institutsioone üles tagama, et vähemalt Euroopa Parlamendi järgmise ametiaja alguseks

—

oleks kõikides ettevalmistavates dokumentides viide õigusloomemenetlusele,

| — | viidataks kõikides nõukogu ja ettevalmistavate organite päevakordades ja menetlustulemustes selgelt taustadokumentidele ning et need registreeritaks ja avaldataks nõukogu registris (sh nn koosolekudokumendid), |
| --- | --- |

—

viidataks kõikides nõukogu ja ettevalmistavate organite päevakordades ja menetlustulemustes selgelt taustadokumentidele ning et need registreeritaks ja avaldataks nõukogu registris (sh nn koosolekudokumendid),

| — | teeksid kodanikele õiglasel ja läbipaistval viisil selgeks nende organisatsiooni skeemi, näidates ära siseüksuste pädevused, sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate toimikute soovituslikud tähtajad, teenistused, kelle poole peaksid kodanikud pöörduma abi, teabe või halduslike kaitsevahendite saamiseks, |
| --- | --- |

—

teeksid kodanikele õiglasel ja läbipaistval viisil selgeks nende organisatsiooni skeemi, näidates ära siseüksuste pädevused, sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate toimikute soovituslikud tähtajad, teenistused, kelle poole peaksid kodanikud pöörduma abi, teabe või halduslike kaitsevahendite saamiseks,

| — | oleks kõikidele õigusakti ettepanekutele lisatud mõju hindamine, mis on avalikkusele kättesaadav; |
| --- | --- |

—

oleks kõikidele õigusakti ettepanekutele lisatud mõju hindamine, mis on avalikkusele kättesaadav;

| 12. | kutsub ELi institutsioone üles kindlustama läbipaistvuse suurendamise seoses komiteemenetluse ning esimesel lugemisel saavutatavate kokkulepetega ELi institutsioonide vahel kaasotsustamismenetluste raames (nn kolmepoolsed kokkulepped), tagama, et institutsioonidevahelised kokkulepped oleksid täies ulatuses kooskõlas avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse kohustustega õigusloomemenetlustes, kaasates parlamentaarse assamblee, kellel on avalike koosolekute korraldamise ning läbivaadatud dokumentide avaldamise kohustus; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi institutsioone üles kindlustama läbipaistvuse suurendamise seoses komiteemenetluse ning esimesel lugemisel saavutatavate kokkulepetega ELi institutsioonide vahel kaasotsustamismenetluste raames (nn kolmepoolsed kokkulepped), tagama, et institutsioonidevahelised kokkulepped oleksid täies ulatuses kooskõlas avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse kohustustega õigusloomemenetlustes, kaasates parlamentaarse assamblee, kellel on avalike koosolekute korraldamise ning läbivaadatud dokumentide avaldamise kohustus;

| 13. | rõhutab asjaolu, et olemasolevad niisuguste delegeeritud õigusaktide (nn komiteemenetluse õigusaktid) kohta kehtivad menetlused, mis hõlmavad üheksat kümnendikku ELi institutsioonide poolt igal aastal vastuvõetavatest õiguslikult siduvatest aktidest, tuleks vaadata läbi ja neid tuleks kohaldada viisil, millega oleks tagatud asjaolu, et demokraatlikud põhimõtted ja läbipaistvus on kindlustatud, et komiteemenetluse komiteede liikmed, menetlused ja hääled tuleks teha avalikuks ning et riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmetel ning kodanikel peaks olema vahetu juurdepääs komiteemenetluse registri dokumentidele kohe, kui need saadetakse komiteemenetluse komiteede liikmetele (nagu lubas endine volinik Barnier 2001. aastal); on seisukohal, et suuremat läbipaistvust tuleks kohaldada eelkõige määruse eelnõude suhtes ning samal ajal peaks Euroopa Parlament korraldama niisuguste ettepanekute menetlemise võimalikult avatud ja läbipaistval viisil, et vältida seega läbipaistmatuid olukordi, näiteks niisuguseid, mis tekkisid seoses lennujulgestuse määrusega vedelike ja kehaskannerite osas; |
| --- | --- |

13.

rõhutab asjaolu, et olemasolevad niisuguste delegeeritud õigusaktide (nn komiteemenetluse õigusaktid) kohta kehtivad menetlused, mis hõlmavad üheksat kümnendikku ELi institutsioonide poolt igal aastal vastuvõetavatest õiguslikult siduvatest aktidest, tuleks vaadata läbi ja neid tuleks kohaldada viisil, millega oleks tagatud asjaolu, et demokraatlikud põhimõtted ja läbipaistvus on kindlustatud, et komiteemenetluse komiteede liikmed, menetlused ja hääled tuleks teha avalikuks ning et riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi liikmetel ning kodanikel peaks olema vahetu juurdepääs komiteemenetluse registri dokumentidele kohe, kui need saadetakse komiteemenetluse komiteede liikmetele (nagu lubas endine volinik Barnier 2001. aastal); on seisukohal, et suuremat läbipaistvust tuleks kohaldada eelkõige määruse eelnõude suhtes ning samal ajal peaks Euroopa Parlament korraldama niisuguste ettepanekute menetlemise võimalikult avatud ja läbipaistval viisil, et vältida seega läbipaistmatuid olukordi, näiteks niisuguseid, mis tekkisid seoses lennujulgestuse määrusega vedelike ja kehaskannerite osas;

| 14. | on veendunud, et institutsioonide vahel tehtava lojaalse koostöö põhimõte tähendab eelkõige õigusloome või rahvusvaheliste lepingutega seotud töö osas (näiteks ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline koostöö justiits- ja siseküsimuste valdkonnas, reisijate registrid ja andmekaitse) või ametisse nimetamise menetluste osas (näiteks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktori ametisse nimetamine) ELi institutsioonide kohustust vahetada kõiki asjaomaseid dokumente ja kogu asjaomast teavet, isegi kui need on tundliku sisuga või konfidentsiaalsed, ning et praeguseid tavasid tuleks edasilükkamatult paremaks muuta; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et institutsioonide vahel tehtava lojaalse koostöö põhimõte tähendab eelkõige õigusloome või rahvusvaheliste lepingutega seotud töö osas (näiteks ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline koostöö justiits- ja siseküsimuste valdkonnas, reisijate registrid ja andmekaitse) või ametisse nimetamise menetluste osas (näiteks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti direktori ametisse nimetamine) ELi institutsioonide kohustust vahetada kõiki asjaomaseid dokumente ja kogu asjaomast teavet, isegi kui need on tundliku sisuga või konfidentsiaalsed, ning et praeguseid tavasid tuleks edasilükkamatult paremaks muuta;

| 15. | kiidab Euroopa Ombudsmani tööd suurema läbipaistvuse tagamisel ELi institutsioonide osas ning jagab koos Euroopa Andmekaitseinspektoriga väljendatud arvamusi tasakaalu kohta andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse vahel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (17) ja määrusele (EÜ) nr 1049/2001; palub, et Euroopa Ombudsman valmistaks ette raporti dokumentidele juurdepääsu kohta uue valitud Euroopa Parlamendi jaoks, milles käsitletakse käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimusi; |
| --- | --- |

15.

kiidab Euroopa Ombudsmani tööd suurema läbipaistvuse tagamisel ELi institutsioonide osas ning jagab koos Euroopa Andmekaitseinspektoriga väljendatud arvamusi tasakaalu kohta andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse vahel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (17) ja määrusele (EÜ) nr 1049/2001; palub, et Euroopa Ombudsman valmistaks ette raporti dokumentidele juurdepääsu kohta uue valitud Euroopa Parlamendi jaoks, milles käsitletakse käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimusi;

| 16. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles edendama ühist läbipaistvuse halduskultuuri, mis põhineb põhimõtetel, mis on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41, Euroopa Kohtu kohtupraktikas, Euroopa Ombudsmani soovitustes ja liikmesriikide parimates tavades; on seisukohal, et nagu see on juba andmekaitseametnike puhul, peaksid ELi institutsioonide kõik peadirektoraadid tagama dokumentide esitamise, registreerimise, salastamise, salastamise kustutamise ja levitamise vastavalt hea haldamise põhimõttele, määrusele (EÜ) nr 1049/2001 ning asjaomaste ELi institutsioonide kodukorrale; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles edendama ühist läbipaistvuse halduskultuuri, mis põhineb põhimõtetel, mis on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41, Euroopa Kohtu kohtupraktikas, Euroopa Ombudsmani soovitustes ja liikmesriikide parimates tavades; on seisukohal, et nagu see on juba andmekaitseametnike puhul, peaksid ELi institutsioonide kõik peadirektoraadid tagama dokumentide esitamise, registreerimise, salastamise, salastamise kustutamise ja levitamise vastavalt hea haldamise põhimõttele, määrusele (EÜ) nr 1049/2001 ning asjaomaste ELi institutsioonide kodukorrale;

| 17. | nõuab läbipaistvuse Euroopa aasta algatamist ning Euroopa läbipaistvuse kampaania edendamist 2009. aastal Euroopa Parlamendi valimiste puhul, et kodanikud oleksid teadlikud oma õigustest pääseda ligi ELi dokumentidele ning nii ELis kui ka liikmesriikides kehtivatest standarditest avalikustamise, avalikkuse ja läbipaistvuse osas; |
| --- | --- |

17.

nõuab läbipaistvuse Euroopa aasta algatamist ning Euroopa läbipaistvuse kampaania edendamist 2009. aastal Euroopa Parlamendi valimiste puhul, et kodanikud oleksid teadlikud oma õigustest pääseda ligi ELi dokumentidele ning nii ELis kui ka liikmesriikides kehtivatest standarditest avalikustamise, avalikkuse ja läbipaistvuse osas;

| 18. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid peegeldama ELi tasandi läbipaistvust ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse ning kutsub riikide parlamente ning Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide Euroopa ja ühenduse asjade komisjonide konverentsi tutvuma põhjalikult käesolevas resolutsioonis sisalduvate ettepanekutega ning edendama parlamentide ja parlamendiliikmete tegevuste ELi registrit, mis võiks tagada vastastikuse koostöö ja konsulteerimise ELi, Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel ning neid suurendada, toetudes ka parimatele tavadele e-parlamendi ja e-valitsuse läbipaistvuse osas; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid peegeldama ELi tasandi läbipaistvust ELi õigusaktide ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse ning kutsub riikide parlamente ning Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide Euroopa ja ühenduse asjade komisjonide konverentsi tutvuma põhjalikult käesolevas resolutsioonis sisalduvate ettepanekutega ning edendama parlamentide ja parlamendiliikmete tegevuste ELi registrit, mis võiks tagada vastastikuse koostöö ja konsulteerimise ELi, Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel ning neid suurendada, toetudes ka parimatele tavadele e-parlamendi ja e-valitsuse läbipaistvuse osas;

| 19. | võtab teadmiseks mured, mida Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee väljendas oma arvamuses nr 270(2008) seoses Euroopa Nõukogu ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitleva konventsiooni eelnõuga, ning kutsub liikmesriike üles lisama konventsiooni eelnõusse vähemalt kõnealuse assamblee liikmete esitatud muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

19.

võtab teadmiseks mured, mida Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee väljendas oma arvamuses nr 270(2008) seoses Euroopa Nõukogu ametlikele dokumentidele juurdepääsu käsitleva konventsiooni eelnõuga, ning kutsub liikmesriike üles lisama konventsiooni eelnõusse vähemalt kõnealuse assamblee liikmete esitatud muudatusettepanekud;

| 20. | kutsub üles Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Kohust (viimast seoses tema administratiivülesannetega), kes on ainukesed kaks organit, kes siiani ei kohalda oma dokumentide suhtes määrust (EÜ) nr 1049/2001, mõtlema niisuguse olukorra üle järele ja võtma asjakohaseid meetmeid selle parandamiseks; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Kohust (viimast seoses tema administratiivülesannetega), kes on ainukesed kaks organit, kes siiani ei kohalda oma dokumentide suhtes määrust (EÜ) nr 1049/2001, mõtlema niisuguse olukorra üle järele ja võtma asjakohaseid meetmeid selle parandamiseks;

| 21. | kutsub ELi institutsioone üles töötama ambitsioonika Euroopa nn teabevabaduse õigusakti suunas määruse (EÜ) nr 1049/2001 praeguse esildatud läbivaatamise alusel; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi institutsioone üles töötama ambitsioonika Euroopa nn teabevabaduse õigusakti suunas määruse (EÜ) nr 1049/2001 praeguse esildatud läbivaatamise alusel;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(2)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 1.

(3)  EÜT C 298, 30.11.2002, lk 1.

(4)  Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 68.

(5)  Niisuguse dokumendi sisu, mille suhtes võidakse kehtestada erand (näiteks nn õiguslik arvamus) tuleks vaadata läbi, et hinnata, milliseid selle osasid erand hõlmab; erandiga seotud ohtusid peab olema võimalik „mõistlikult ette näha” ning need ei tohi olla ainult oletuslikud; niisuguse ohu ja üldise huvi kaalumine „asjaomase dokumendi kättesaadavaks tegemise vastu, pidades silmas eeliseid, mis tulenevad [...] suuremast läbipaistvusest, nimelt kodanike suuremast osalemisest otsustamisprotsessis ja haldusasutuste suuremast legitiimsusest, tulemuslikkusest ja vastutusest kodanike ees demokraatlikus süsteemis”.

(6)  Kuna „[k]odanike võimalus tutvuda õigusloometoimingute alustega on tingimus, mis võimaldab neil tõhusalt kasutada oma demokraatlikke õigusi” (Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 46) ning määruses (EÜ) nr 1049/2001 rõhutatud ülekaalukaks üldiseks huviks on asjaolu, et „dokumentide avalikustamine, mis [tõusetuvad] seadusandliku algatuse üle toimuvas arutelus õigusalastes küsimustes [...], suurendab õigusloomemenetluse läbipaistvust ja avalikkust ning tugevdab Euroopa kodanike demokraatlikku õigust” (Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 67).

(7)  Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 59.

(8)  Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 69.

(9)  Euroopa Ühenduste Kohtu Turco kohtuasja kohtuotsuse punkt 70.

(10)  EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1.

(11)  Näiteks selle kohta, mitu päeva viibis Euroopa Parlamendi liige Euroopa Parlamendis kohal ning kus ta oma allkirja andis ja/või hääletas ning millal toimuvad nimelised hääletamised täiskogul või komisjonis; milliste institutsiooniliste organite koosolekutel ta osales: täiskogu ja /või komisjon ja/või delegatsioon jne; andmed peaksid olema kättesaadavad ka otsingukriteeriumide alusel, nt Euroopa Parlamendi liikme nimi/täiskogu/komisjon/delegatsioon/hääled/kohalviibimine/päev/kuu/aasta/ametiaeg/ jne ning lingid sellele veebisaidile peaksid olema Euroopa Parlamendi liikmete veebilehtedel ja muudel asjaomastel veebisaitidel; Euroopa Parlamendi liikmete veebilehed peaksid sisaldama kõnealust teavet, samuti assistentide nimesid, esitatud arvamusi, raportite ja muude õigusaktide kohta komisjonis või täiskogul esitatud muudatusettepanekuid, selgitusi hääletuse kohta, audiovisuaalseid lindistusi, allkirjastatud kirjalikke deklaratsioone, sealhulgas kõikide allakirjutanute nimekirju jne.

(12)  Menetlused ja dokumendid komisjonis, näiteks esimene raport ja muudatusettepanekud, muude komisjonide arvamused, õigusteenistuse arvamused, täiskogul esitatud muudatusettepanekud, nimelised hääletamised, institutsioonidevahelised kirjad, eriti niisugused, mis on seotud õigusloomemenetlustega, komisjoni ja täiskogu tasandil jne.

(13)  Euroopa Ombudsmani soovituse projekt Euroopa Parlamendile kaebuse 3643/2005/(GK)WP asjus.

(14)  Praegu see nii ei ole, kuna komisjon, Euroopa Parlament ja komisjon järgivad erinevaid tavasid.

(15)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

(16)  Näiteks esialgne ettepanek, koosolekute protokollid, raportid, muudatusettepanekud, hääletused, hääletuste tulemused, arutelud, kehtiv tekst, rakendamine liikmesriikides, hindamisaruanded jne.

(17)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

Neljapäev, 15. jaanuari 2009

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/87

---

ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontroll

P6_TA(2009)0023

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta (2008/2152(INI))

(2010/C 46 E/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta ja eelkõige oma 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta ja eelkõige oma 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse Bonni 2001. aasta, Tokyo 2002. aasta ja Berliini 2004. aasta konverentsi, mille käigus ÜRO, Euroopa Liit ja rahvusvaheline üldsus võtsid kohustuse anda Afganistanile abi kogusummas üle 8 000 000 000 euro, ning võttes arvesse Londoni 2006. aasta konverentsi, mille käigus allkirjastati Afganistani kokkulepe; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bonni 2001. aasta, Tokyo 2002. aasta ja Berliini 2004. aasta konverentsi, mille käigus ÜRO, Euroopa Liit ja rahvusvaheline üldsus võtsid kohustuse anda Afganistanile abi kogusummas üle 8 000 000 000 euro, ning võttes arvesse Londoni 2006. aasta konverentsi, mille käigus allkirjastati Afganistani kokkulepe;

| — | võttes arvesse riiklikku arengustrateegiat, mille Afganistani valitsus kinnitas 2008. aastal ja mille abil püütakse muu hulgas vähendada riigis vaesust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riiklikku arengustrateegiat, mille Afganistani valitsus kinnitas 2008. aastal ja mille abil püütakse muu hulgas vähendada riigis vaesust;

| — | võttes arvesse Pariisi 12. juuni 2008. aasta konverentsi, mille käigus lubasid doonorriigid anda Afganistanile abi enam kui 21 000 000 000 USA dollarit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi 12. juuni 2008. aasta konverentsi, mille käigus lubasid doonorriigid anda Afganistanile abi enam kui 21 000 000 000 USA dollarit;

| — | võttes arvesse kohustusi, mille EL eespool nimetatud Pariisi konverentsil seoses Afganistanile antava abi tõhususega võttis, ning 2007. aastal vastu võetud ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohustusi, mille EL eespool nimetatud Pariisi konverentsil seoses Afganistanile antava abi tõhususega võttis, ning 2007. aastal vastu võetud ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas;

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni koos tähelepanekutega, mis on otsuse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon (2), lahutamatu osa, ja eelkõige selle lõikeid 181–200 (välistegevus, humanitaarabi ja areng); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta resolutsiooni koos tähelepanekutega, mis on otsuse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon (2), lahutamatu osa, ja eelkõige selle lõikeid 181–200 (välistegevus, humanitaarabi ja areng);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt Euroopa Parlamendi heakskiidul perioodiks 2003–2006 vastu võetud riigi strateegiadokumenti, milles pööratakse peatähelepanu stabiilsuse saavutamisele ja vaesuse vähendamisele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt Euroopa Parlamendi heakskiidul perioodiks 2003–2006 vastu võetud riigi strateegiadokumenti, milles pööratakse peatähelepanu stabiilsuse saavutamisele ja vaesuse vähendamisele;

| — | võttes arvesse komisjoni poolt Euroopa Parlamendi heakskiidul perioodiks 2007–2013 vastu võetud riigi strateegiadokumenti ja mitmeaastast näidisprogrammi perioodiks 2007–2010, millest viimases nähakse Afganistani Islamivabariigile eelarveaastateks 2007–2010 ette toetussumma 610 000 000 eurot; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt Euroopa Parlamendi heakskiidul perioodiks 2007–2013 vastu võetud riigi strateegiadokumenti ja mitmeaastast näidisprogrammi perioodiks 2007–2010, millest viimases nähakse Afganistani Islamivabariigile eelarveaastateks 2007–2010 ette toetussumma 610 000 000 eurot;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi delegatsiooni lähetust Afganistani 26. aprillist1. maini 2008, et tutvuda ühenduse ja rahvusvahelise abi rakendamise olukorraga, ning asjaomast aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi delegatsiooni lähetust Afganistani 26. aprillist1. maini 2008, et tutvuda ühenduse ja rahvusvahelise abi rakendamise olukorraga, ning asjaomast aruannet;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3), eriti selle artiklit 53; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3), eriti selle artiklit 53;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 285–287, milles käsitletakse kontrollikoda, ning nimetatud lepingu artikleid 310–325, milles käsitletakse rahandussätteid, mis jõustuvad pärast seda, kui ratifitseeritakse Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 285–287, milles käsitletakse kontrollikoda, ning nimetatud lepingu artikleid 310–325, milles käsitletakse rahandussätteid, mis jõustuvad pärast seda, kui ratifitseeritakse Lissaboni leping, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (4);

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja sihte, mis on seatud ÜRO poolt 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande deklaratsioonis, mille on allkirjastanud 189 riiki; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke ja sihte, mis on seatud ÜRO poolt 8. septembril 2000. aastal vastu võetud aastatuhande deklaratsioonis, mille on allkirjastanud 189 riiki;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0488/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0488/2008),

| A. | arvestades, et Afganistan on juba mitu aastakümmet olnud peaaegu pidevas konflikti- ja sõjaseisukorras ning peale uimastikaubanduse ja igal valitsus- ja haldusasutuste tasandil õilmitseva korruptsiooni halvab keskvalitsuse tegevust struktuurinõrkus, vähene võimekus, oskusteabe nappus ja krooniline rahapuudus, kuna riigieelarve sissetulekud katavad vaevalt 30% kogukuludest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Afganistan on juba mitu aastakümmet olnud peaaegu pidevas konflikti- ja sõjaseisukorras ning peale uimastikaubanduse ja igal valitsus- ja haldusasutuste tasandil õilmitseva korruptsiooni halvab keskvalitsuse tegevust struktuurinõrkus, vähene võimekus, oskusteabe nappus ja krooniline rahapuudus, kuna riigieelarve sissetulekud katavad vaevalt 30% kogukuludest;

| B. | arvestades, et Afganistani raske olukord nõuab valitsemisviisi kiiret parandamist tugevama riigiaparaadi loomise näol nii, et see oleks võimeline tagama elanikkonna julgeoleku, õigusriigi põhimõtetest kinnipidamise ja looma vajalikud tingimused riigi jätkusuutlikuks arenguks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Afganistani raske olukord nõuab valitsemisviisi kiiret parandamist tugevama riigiaparaadi loomise näol nii, et see oleks võimeline tagama elanikkonna julgeoleku, õigusriigi põhimõtetest kinnipidamise ja looma vajalikud tingimused riigi jätkusuutlikuks arenguks;

| C. | arvestades, et praeguses maailma majanduskasvu pidurdumise keskkonnas on eriti oluline tagada ELi arengukoostöö rahastamise tõhus kontroll; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguses maailma majanduskasvu pidurdumise keskkonnas on eriti oluline tagada ELi arengukoostöö rahastamise tõhus kontroll;

| D. | arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis b määratletakse tingimused partnerriikidele eelarvetoetuste andmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis b määratletakse tingimused partnerriikidele eelarvetoetuste andmiseks;

| E. | arvestades, et vastutus, läbipaistvus ja tulemuspõhine juhtimine on mitme rahvusvahelise konventsiooni, sealhulgas abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni (edaspidi „Pariisi deklaratsioon”) kohaselt peamised arengukoostööd suunavad põhimõtted; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastutus, läbipaistvus ja tulemuspõhine juhtimine on mitme rahvusvahelise konventsiooni, sealhulgas abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni (edaspidi „Pariisi deklaratsioon”) kohaselt peamised arengukoostööd suunavad põhimõtted;

| F. | arvestades, et Afganistanis tuleb 90% avaliku sektori rahast rahvusvahelisest abist, mis näitab nii vajaduse kui abist sõltuvuse kõrget taset riigis, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Afganistanis tuleb 90% avaliku sektori rahast rahvusvahelisest abist, mis näitab nii vajaduse kui abist sõltuvuse kõrget taset riigis,

Euroopa Liidu abi jagamine

| 1. | rõhutab, et Euroopa Liit on üks peamisi Afganistanile arenguabi ja humanitaarabi andjaid; tuletab meelde, et komisjon, millel on alates 2002. aastast Kabulis esindus, andis ajavahemikus 2002 kuni 2007 abi kogusummas 1 400 000 000 eurot, millest 174 000 000 eurot moodustas humanitaarabi, ning sellest ligikaudu 1 150 000 000 eurot on juba välja makstud, mis teeb väljamaksete määraks 81,5%; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Euroopa Liit on üks peamisi Afganistanile arenguabi ja humanitaarabi andjaid; tuletab meelde, et komisjon, millel on alates 2002. aastast Kabulis esindus, andis ajavahemikus 2002 kuni 2007 abi kogusummas 1 400 000 000 eurot, millest 174 000 000 eurot moodustas humanitaarabi, ning sellest ligikaudu 1 150 000 000 eurot on juba välja makstud, mis teeb väljamaksete määraks 81,5%;

| 2. | märgib, et ELi abi koosneb otsesest ja kaudsest abist ning et aastatel 2002–2007 rakendati otseabi, mis moodustab 70% (970 000 000 eurot) kogu ühenduse abist, otse komisjoni talituste poolt Afganistani riigiga sõlmitud rahastamislepingute, teenuseosutajatega, tarnijate ja töövõtjatega sõlmitud lepingute ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja Euroopa ja kohalikku päritolu valitsusväliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute alusel, samal ajal kui kaudset abi hallati peamiselt ÜRO (13 % vahenditest) ja Maailmapanga (17% vahenditest) vahendusel; |
| --- | --- |

2.

märgib, et ELi abi koosneb otsesest ja kaudsest abist ning et aastatel 2002–2007 rakendati otseabi, mis moodustab 70% (970 000 000 eurot) kogu ühenduse abist, otse komisjoni talituste poolt Afganistani riigiga sõlmitud rahastamislepingute, teenuseosutajatega, tarnijate ja töövõtjatega sõlmitud lepingute ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja Euroopa ja kohalikku päritolu valitsusväliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute alusel, samal ajal kui kaudset abi hallati peamiselt ÜRO (13 % vahenditest) ja Maailmapanga (17% vahenditest) vahendusel;

Abi eelisvaldkonnad

| 3. | meenutab, et Afganistani käsitlevas komisjoni strateegiadokumendis perioodiks 2003–2006, millega sooviti luua vajalikud tingimused säästva arengu võimaldamiseks ja vaesuse vähendamiseks, keskenduti järgmistele prioriteetidele: haldusasutuste reform (212 000 000 eurot), võitlus uimastikaubanduse vastu (95 000 000 eurot), elanikkonna kindlustatus toiduainetega (203 000 000 eurot), infrastruktuur (90 000 000 eurot), tervishoid (50 000 000 eurot), sõjapõgenikud (38 000 000 eurot) ja demineerimine (47 200 000 eurot); perioodiks 2007–2013 seati Afganistani käsitlevas komisjoni strateegiadokumendis kaks pikaajalist esmatähtsat eesmärki: säästev areng ja võitlus vaesuse vastu; |
| --- | --- |

3.

meenutab, et Afganistani käsitlevas komisjoni strateegiadokumendis perioodiks 2003–2006, millega sooviti luua vajalikud tingimused säästva arengu võimaldamiseks ja vaesuse vähendamiseks, keskenduti järgmistele prioriteetidele: haldusasutuste reform (212 000 000 eurot), võitlus uimastikaubanduse vastu (95 000 000 eurot), elanikkonna kindlustatus toiduainetega (203 000 000 eurot), infrastruktuur (90 000 000 eurot), tervishoid (50 000 000 eurot), sõjapõgenikud (38 000 000 eurot) ja demineerimine (47 200 000 eurot); perioodiks 2007–2013 seati Afganistani käsitlevas komisjoni strateegiadokumendis kaks pikaajalist esmatähtsat eesmärki: säästev areng ja võitlus vaesuse vastu;

| 4. | märgib, et perioodiks 2007–2013 seatud kahe esmatähtsa pikaajalise eesmärgi täitmiseks keskendutakse abi andmisel järgmistele valdkondadele: valitsemistavade uuendamine, maapiirkondade areng ja tervishoid, samuti suunatakse abi sellistesse sekkumisvaldkondadesse nagu sotsiaalkaitse, regionaalkoostöö ja demineerimine; |
| --- | --- |

4.

märgib, et perioodiks 2007–2013 seatud kahe esmatähtsa pikaajalise eesmärgi täitmiseks keskendutakse abi andmisel järgmistele valdkondadele: valitsemistavade uuendamine, maapiirkondade areng ja tervishoid, samuti suunatakse abi sellistesse sekkumisvaldkondadesse nagu sotsiaalkaitse, regionaalkoostöö ja demineerimine;

| 5. | tuletab meelde, et soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi tunnustatakse oluliste küsimustena nii Afganistani valitsuse riiklikus arengustrateegias kui ka riigi strateegiadokumendis (2007–2013), millega sätestatakse, et soolisest mõõtmest saab kavandamise lahutamatu osa kõigis kolmes keskses valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi tunnustatakse oluliste küsimustena nii Afganistani valitsuse riiklikus arengustrateegias kui ka riigi strateegiadokumendis (2007–2013), millega sätestatakse, et soolisest mõõtmest saab kavandamise lahutamatu osa kõigis kolmes keskses valdkonnas;

| 6. | palub selleks, et suurendada eraldisi ELi kaugema perspektiivi kahe prioriteetse eesmärgi (säästev areng ja vaesuse vastu võitlemine) saavutamiseks Afganistanis, komisjonil 2010.-2013. mitmeaastase näidisprogrammi koostamise käigus ümber korraldada ühenduse vahendite jaotus kolme keskse valdkonna ja kolme mittekeskse valdkonna vahel, samuti infrastruktuuri ja alternatiivsete elatusvahendite arendamiseks, mis aitavad kaasa vaesuse vähendamisele ja võimaldavad üleminekut oopiumipõhiselt majanduselt alternatiivsele majandus- ja sotsiaalsüsteemile; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon suurendaks eraldisi tervishoiule, haridusele ja infrastruktuurile; tuletab samuti meelde ELi kohustusi seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

6.

palub selleks, et suurendada eraldisi ELi kaugema perspektiivi kahe prioriteetse eesmärgi (säästev areng ja vaesuse vastu võitlemine) saavutamiseks Afganistanis, komisjonil 2010.-2013. mitmeaastase näidisprogrammi koostamise käigus ümber korraldada ühenduse vahendite jaotus kolme keskse valdkonna ja kolme mittekeskse valdkonna vahel, samuti infrastruktuuri ja alternatiivsete elatusvahendite arendamiseks, mis aitavad kaasa vaesuse vähendamisele ja võimaldavad üleminekut oopiumipõhiselt majanduselt alternatiivsele majandus- ja sotsiaalsüsteemile; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon suurendaks eraldisi tervishoiule, haridusele ja infrastruktuurile; tuletab samuti meelde ELi kohustusi seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega;

Euroopa Liidu vahendite kasutuse kokkuvõte

| 7. | märgib, et Afganistanis viibinud Euroopa Parlamendi delegatsiooni kohtumistel täheldati kahte peamist valupunkti rahvusvahelise abi jagamisel: riigi vähene võime abi vastu võtta majanduslikus ja halduslikus plaanis ning puudulik koordineerimine abiandjate ja Afganistani valitsusasutuste vahel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Afganistanis viibinud Euroopa Parlamendi delegatsiooni kohtumistel täheldati kahte peamist valupunkti rahvusvahelise abi jagamisel: riigi vähene võime abi vastu võtta majanduslikus ja halduslikus plaanis ning puudulik koordineerimine abiandjate ja Afganistani valitsusasutuste vahel;

| 8. | märgib, et koordineerimise puudulikkus on seotud valitsusstruktuuride nõrkuse ja valitsusepoolse strateegia puudumisega; tõdeb, et Afganistani valitsusasutusi ja poliitikud ei tohiks vabastada vastutusest riigi jaoks oluliste küsimuste lahendamisel, seda nii seoses puuduvate strateegiliste suuniste kui ka neile eraldatud suure rahalise toetuse haldamisega; märgib lisaks sellele, et abiandjate rohkus ja nende soov endid nähtavamaks muuta viivad sageli isoleeritud riiklike strateegiate loomiseni või mõnel juhul lausa töö dubleerimiseni erinevate riikide ministeeriumite vahel; on seisukohal, et koordineerimise puudulikkus soodustab korruptsiooni ja takistab riigi ülesehitamist; |
| --- | --- |

8.

märgib, et koordineerimise puudulikkus on seotud valitsusstruktuuride nõrkuse ja valitsusepoolse strateegia puudumisega; tõdeb, et Afganistani valitsusasutusi ja poliitikud ei tohiks vabastada vastutusest riigi jaoks oluliste küsimuste lahendamisel, seda nii seoses puuduvate strateegiliste suuniste kui ka neile eraldatud suure rahalise toetuse haldamisega; märgib lisaks sellele, et abiandjate rohkus ja nende soov endid nähtavamaks muuta viivad sageli isoleeritud riiklike strateegiate loomiseni või mõnel juhul lausa töö dubleerimiseni erinevate riikide ministeeriumite vahel; on seisukohal, et koordineerimise puudulikkus soodustab korruptsiooni ja takistab riigi ülesehitamist;

| 9. | tuletab meelde, et Afganistani kokkulepe, mis sõlmiti Afganistani Islamivabariigi ja rahvusvahelise üldsuse vahel Londoni konverentsil 2006. aastal, on vastastikku siduv raamistik Afganistani ülesehitusel ja riigi loomisel; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et Afganistani kokkulepe, mis sõlmiti Afganistani Islamivabariigi ja rahvusvahelise üldsuse vahel Londoni konverentsil 2006. aastal, on vastastikku siduv raamistik Afganistani ülesehitusel ja riigi loomisel;

| 10. | väljendab muret seoses abivahendite haldamise halva kvaliteediga Afganistani keskvalitsuses ja seoses abi juhtimise läbipaistmatusega; peab ülimalt tähtsaks, et mitmeaastases näidisprogrammis aastateks 2010–2013 võetaks nõuetekohaselt arvesse korruptsioonivastase võitluse konkreetseid tulemusi ja kohandataks ELi abi vastavalt sellele; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret seoses abivahendite haldamise halva kvaliteediga Afganistani keskvalitsuses ja seoses abi juhtimise läbipaistmatusega; peab ülimalt tähtsaks, et mitmeaastases näidisprogrammis aastateks 2010–2013 võetaks nõuetekohaselt arvesse korruptsioonivastase võitluse konkreetseid tulemusi ja kohandataks ELi abi vastavalt sellele;

| 11. | on seisukohal, et Afganistani valitsus peaks pidama esmatähtsaks õigusriigi põhimõtte järgimist ning võitlust korruptsiooni ja uimastikaubanduse vastu; on seisukohal, et ilma asjakohaste valitsemisviiside rakendamiseta ei ole Afganistanis stabiilsed edusammud võimalikud; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et Afganistani valitsus peaks pidama esmatähtsaks õigusriigi põhimõtte järgimist ning võitlust korruptsiooni ja uimastikaubanduse vastu; on seisukohal, et ilma asjakohaste valitsemisviiside rakendamiseta ei ole Afganistanis stabiilsed edusammud võimalikud;

| 12. | märgib siiski, et struktuurinõrkustest hoolimata on rahvusvahelise üldsuse ja Afganistani valitsuse tahe võimaldanud parandada elanikkonna elatustaset; |
| --- | --- |

12.

märgib siiski, et struktuurinõrkustest hoolimata on rahvusvahelise üldsuse ja Afganistani valitsuse tahe võimaldanud parandada elanikkonna elatustaset;

| 13. | meenutab, et Euroopa Parlamendi delegatsioon pidas komisjoni poolt ELi abi andmisel tehtud valikuid asjakohaseks; |
| --- | --- |

13.

meenutab, et Euroopa Parlamendi delegatsioon pidas komisjoni poolt ELi abi andmisel tehtud valikuid asjakohaseks;

| 14. | on seisukohal, et tervishoiu, hariduse ja infrastruktuuri (eelkõige teedeinfrastruktuuri) valdkonnas on pärast Talibani režiimi võimult langemist saavutatud paljulubavaid tulemusi, väikelaste suremus on märkimisväärselt vähenenud (22%lt 2001. aastal 12,9%ni 2006. aastal), üha suuremal arvul Afganistani elanikel on otsene juurdepääs esmastele tervishoiuteenustele (65% 2006. aastal, kuivõrd 2001. aastal oli see võimalus vaid 9% elanikkonnast) ning on ilmnenud esimesi märke edusammudest hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse algatuste vallas; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et tervishoiu, hariduse ja infrastruktuuri (eelkõige teedeinfrastruktuuri) valdkonnas on pärast Talibani režiimi võimult langemist saavutatud paljulubavaid tulemusi, väikelaste suremus on märkimisväärselt vähenenud (22%lt 2001. aastal 12,9%ni 2006. aastal), üha suuremal arvul Afganistani elanikel on otsene juurdepääs esmastele tervishoiuteenustele (65% 2006. aastal, kuivõrd 2001. aastal oli see võimalus vaid 9% elanikkonnast) ning on ilmnenud esimesi märke edusammudest hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse algatuste vallas;

| 15. | tuletab meelde eriti karmi diskrimineerimist, mille all Afganistani naised kannatasid Talibani režiimi ajal ja sellest tulenevalt mõistab hukka mis tahes õigusliku, kultuurilise või usulise tegevuse, millega diskrimineeritakse naisi, jättes nad kõrvale avalikust ja poliitilisest elust ning eraldades nad igapäevaelus; nõuab komisjonilt sellise tegevusega võitlemist kõikides sellele riigile suunatud arengumeetmetes; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde eriti karmi diskrimineerimist, mille all Afganistani naised kannatasid Talibani režiimi ajal ja sellest tulenevalt mõistab hukka mis tahes õigusliku, kultuurilise või usulise tegevuse, millega diskrimineeritakse naisi, jättes nad kõrvale avalikust ja poliitilisest elust ning eraldades nad igapäevaelus; nõuab komisjonilt sellise tegevusega võitlemist kõikides sellele riigile suunatud arengumeetmetes;

| 16. | rõhutab laste tööjõu kasutamise kõigi vormide, lastega kaubitsemise ja lastevastase vägivallaga võitlemise ning alaealiste sotsiaalse kaitse parandamise olulisust Afganistanis; nõuab lapsi koolis käima ergutavaid programme, mis hõlmavad õppemaksude tasumist ja koolitoiduprogramme; |
| --- | --- |

16.

rõhutab laste tööjõu kasutamise kõigi vormide, lastega kaubitsemise ja lastevastase vägivallaga võitlemise ning alaealiste sotsiaalse kaitse parandamise olulisust Afganistanis; nõuab lapsi koolis käima ergutavaid programme, mis hõlmavad õppemaksude tasumist ja koolitoiduprogramme;

| 17. | märgib ära komisjoni jõupingutused muuta tegevus Afganistani partnerite juures võimalikult tulemuslikuks, kuid avaldab kahetsust selle üle, et liikmesriigid peaaegu ei toeta tema püüdlusi uute projektide kavandamisel; |
| --- | --- |

17.

märgib ära komisjoni jõupingutused muuta tegevus Afganistani partnerite juures võimalikult tulemuslikuks, kuid avaldab kahetsust selle üle, et liikmesriigid peaaegu ei toeta tema püüdlusi uute projektide kavandamisel;

| 18. | on pärast erinevaid abiandjaid hõlmavate sihtfondide kaudu antava ühenduse välisabi haldamise vallas Euroopa Liidu poolt allkirjastatud lepingute alusel antava ühenduse otsese ja kaudse abi kontrolli süsteeme reguleerivate juriidiliste sätetega tutvumist seisukohal, et komisjonil on kasutada piisavalt õigusvahendeid ELi finantshuvide kaitsmiseks Afganistanis, ootab, et komisjon koostaks nimekirja kohapeal täheldatud rikkumiste peamistest tüüpidest; |
| --- | --- |

18.

on pärast erinevaid abiandjaid hõlmavate sihtfondide kaudu antava ühenduse välisabi haldamise vallas Euroopa Liidu poolt allkirjastatud lepingute alusel antava ühenduse otsese ja kaudse abi kontrolli süsteeme reguleerivate juriidiliste sätetega tutvumist seisukohal, et komisjonil on kasutada piisavalt õigusvahendeid ELi finantshuvide kaitsmiseks Afganistanis, ootab, et komisjon koostaks nimekirja kohapeal täheldatud rikkumiste peamistest tüüpidest;

| 19. | märgib, et nimetatud sätete alusel võib kontrollikoda asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide juures samuti kontrolli teostada; |
| --- | --- |

19.

märgib, et nimetatud sätete alusel võib kontrollikoda asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide juures samuti kontrolli teostada;

| 20. | tuletab meelde, et nii ÜRO asutustel kui ka Maailmapangal on keerukas valitsemissüsteem, mis on võrreldav komisjoni omaga, ning selle raames tegutsevad finantsjuhtimise, siseauditi, kontrolli, välisauditi, turujärelevalve ning pettuste ja rikkumiste vastase võitlusega tegelevad asjaomased üksused; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et nii ÜRO asutustel kui ka Maailmapangal on keerukas valitsemissüsteem, mis on võrreldav komisjoni omaga, ning selle raames tegutsevad finantsjuhtimise, siseauditi, kontrolli, välisauditi, turujärelevalve ning pettuste ja rikkumiste vastase võitlusega tegelevad asjaomased üksused;

| 21. | tervitab koostöö hiljutist paranemist ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ning ELi institutsioonide vahel arengukoostöö rahastamise järelevalve osas; nõuab koostöö parandamise protsessi edasist täiustamist lähitulevikus; |
| --- | --- |

21.

tervitab koostöö hiljutist paranemist ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ning ELi institutsioonide vahel arengukoostöö rahastamise järelevalve osas; nõuab koostöö parandamise protsessi edasist täiustamist lähitulevikus;

| 22. | rõhutab tugevama järelevalve vajadust ELi arengukoostöö rakendamise üle; nõuab, et ÜRO ja teised ELi rahalisi vahendeid haldavad rahvusvahelised organisatsioonid teeksid igakülgset koostööd Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning ÜRO ühiskontrolli üksusega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab tugevama järelevalve vajadust ELi arengukoostöö rakendamise üle; nõuab, et ÜRO ja teised ELi rahalisi vahendeid haldavad rahvusvahelised organisatsioonid teeksid igakülgset koostööd Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning ÜRO ühiskontrolli üksusega;

| 23. | toetab komisjoni pingutusi Afganistani abistamisel ning tervitab komisjoni pikaajalisi kohustusi nimetatud riigi osas; on endiselt seisukohal, et komisjon peaks tegema tihedamat koostööd ÜRO ja Maailmapangaga, sealhulgas komisjoni, kontrollikoja, Euroopa Pettustevastase Ameti ja asjaomaste ÜRO asutuste vahelise koostöö kaudu, tagamaks seda, et komisjoni panust mitut rahastajat hõlmavatesse sihtfondidesse hallataks läbipaistvalt; nõuab tungivalt, et komisjon hoiaks parlamenti vajalikult määral kursis; |
| --- | --- |

23.

toetab komisjoni pingutusi Afganistani abistamisel ning tervitab komisjoni pikaajalisi kohustusi nimetatud riigi osas; on endiselt seisukohal, et komisjon peaks tegema tihedamat koostööd ÜRO ja Maailmapangaga, sealhulgas komisjoni, kontrollikoja, Euroopa Pettustevastase Ameti ja asjaomaste ÜRO asutuste vahelise koostöö kaudu, tagamaks seda, et komisjoni panust mitut rahastajat hõlmavatesse sihtfondidesse hallataks läbipaistvalt; nõuab tungivalt, et komisjon hoiaks parlamenti vajalikult määral kursis;

| 24. | rõhutab vajadust parandada UNAMA (ÜRO abimissioon Afganistanis) juhtimisel doonorriikide koordineerimist Afganistanis ja on veendunud, et komisjon peaks tugevdama abistamise koordineerimist liikmesriikide vahel, et tõsta Euroopa Liidu toetuse tõhusust ja nähtavust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust parandada UNAMA (ÜRO abimissioon Afganistanis) juhtimisel doonorriikide koordineerimist Afganistanis ja on veendunud, et komisjon peaks tugevdama abistamise koordineerimist liikmesriikide vahel, et tõsta Euroopa Liidu toetuse tõhusust ja nähtavust;

Soovitused

Rahvusvahelise abi nähtavus ja koordineerimine

| 25. | on seisukohal, et rahvusvahelise abi vallas tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et toetada Afganistani riikliku arengustrateegia rakendamist, parandada järk-järgult koordineerimist ning võtta kasutusele tõhusamaid meetodeid afgaanide endi püstitatud arenguprioriteetide elluviimisel; rõhutab, et korruptsioonivastase võitluse vallas ja arenguprojektide elluviimisel tuleb Kabuli valitsusasutustele anda suurem roll, parandades riigi rahanduse juhtimist ja pöörates tähelepanu audiitorite koolitamisele, eelkõige ministeeriumide ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et rahvusvahelise abi vallas tuleb teha suuremaid jõupingutusi, et toetada Afganistani riikliku arengustrateegia rakendamist, parandada järk-järgult koordineerimist ning võtta kasutusele tõhusamaid meetodeid afgaanide endi püstitatud arenguprioriteetide elluviimisel; rõhutab, et korruptsioonivastase võitluse vallas ja arenguprojektide elluviimisel tuleb Kabuli valitsusasutustele anda suurem roll, parandades riigi rahanduse juhtimist ja pöörates tähelepanu audiitorite koolitamisele, eelkõige ministeeriumide ja kohalikul tasandil;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks murettekitavate puudustega Afganistanile antava ELi finantsabi koordineerimises mitte ainult liikmesriikide ja komisjoni vahel, vaid ka liikmesriikide vahel; kutsub komisjoni üles koostama abiandjaid ja Afganistani ametivõime kaasavat strateegiat, mille eesmärgiks on kooskõlastatuse ja teabevahetuse parandamine nende vahel; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks murettekitavate puudustega Afganistanile antava ELi finantsabi koordineerimises mitte ainult liikmesriikide ja komisjoni vahel, vaid ka liikmesriikide vahel; kutsub komisjoni üles koostama abiandjaid ja Afganistani ametivõime kaasavat strateegiat, mille eesmärgiks on kooskõlastatuse ja teabevahetuse parandamine nende vahel;

| 27. | rõhutab, et abiandmise kooskõlastamine Afganistanis, eelkõige menetluste ühtlustamine riigi süsteemide alusel, on väga oluline; nõuab, et neid ja teisi abi tõhususe meetmeid, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis, tuleb Afganistanis täielikult rakendada; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et abiandmise kooskõlastamine Afganistanis, eelkõige menetluste ühtlustamine riigi süsteemide alusel, on väga oluline; nõuab, et neid ja teisi abi tõhususe meetmeid, mis on sätestatud Pariisi deklaratsioonis, tuleb Afganistanis täielikult rakendada;

| 28. | tuletab meelde, et abi tõhusus on ELi arengupoliitika peamine põhimõte; sellega seoses rõhutab komisjoni abi tulemuslikkuse tegevuskava tähtsust ja võtab teadmiseks nõukogu (üldasjad ja välissuhted) 26. mai 2008. aasta istungi järeldused ELi abi tulemuslikkuse kohta Afganistanis; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et abi tõhusus on ELi arengupoliitika peamine põhimõte; sellega seoses rõhutab komisjoni abi tulemuslikkuse tegevuskava tähtsust ja võtab teadmiseks nõukogu (üldasjad ja välissuhted) 26. mai 2008. aasta istungi järeldused ELi abi tulemuslikkuse kohta Afganistanis;

| 29. | märgib ära kavatsuse kanda komisjoni esmatasandi tervishoiuteenuste vahendid üle Afganistani tervishoiuministeeriumile, rõhutab, et igasuguse suurenenud rahastamisega, mida juhitakse läbi Afganistani valitsuse, peavad kaasnema suutlikkuse suurendamine ja selged tulemuste kriteeriumid, sealhulgas konkreetne tugi omavalitsustasandi demokraatlikule valitsemistavale; |
| --- | --- |

29.

märgib ära kavatsuse kanda komisjoni esmatasandi tervishoiuteenuste vahendid üle Afganistani tervishoiuministeeriumile, rõhutab, et igasuguse suurenenud rahastamisega, mida juhitakse läbi Afganistani valitsuse, peavad kaasnema suutlikkuse suurendamine ja selged tulemuste kriteeriumid, sealhulgas konkreetne tugi omavalitsustasandi demokraatlikule valitsemistavale;

| 30. | peab küsitavaks rahaliste vahendite suunamist läbi Afganistani valitsuse põhieelarve (eelarvetoetused) mitut rahastajat hõlmavate sihtfondide kaudu, mille puhul osa rahastamisest tuleb ühenduse eelarvest, samal ajal kui ollakse seisukohal, et Afganistan ei täida veel ELi tingimusi otseseks osalemiseks eelarvetoetuse programmis; on seisukohal, et nende tingimuste täitmise korral peaks eelarvetoetusi andma sektoripõhiselt; |
| --- | --- |

30.

peab küsitavaks rahaliste vahendite suunamist läbi Afganistani valitsuse põhieelarve (eelarvetoetused) mitut rahastajat hõlmavate sihtfondide kaudu, mille puhul osa rahastamisest tuleb ühenduse eelarvest, samal ajal kui ollakse seisukohal, et Afganistan ei täida veel ELi tingimusi otseseks osalemiseks eelarvetoetuse programmis; on seisukohal, et nende tingimuste täitmise korral peaks eelarvetoetusi andma sektoripõhiselt;

| 31. | juhib tähelepanu arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis b sisalduvale nõudele, et eelarvetoetuse programmidega peab kaasnema partnerriikide jõupingutuste toetamine parlamentaarse kontrolli ja auditialase suutlikkuse väljatöötamisel ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamisel; juhib tähelepanu, et tööd selles valdkonnas tuleks ka siis teostada, kui nn eelarvetoetusi annavad teised rahastajad või mitut rahastajat hõlmavad sihtfondid, ja rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib sellise eelarvetoetuse järelevalves olla oluline roll; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis b sisalduvale nõudele, et eelarvetoetuse programmidega peab kaasnema partnerriikide jõupingutuste toetamine parlamentaarse kontrolli ja auditialase suutlikkuse väljatöötamisel ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamisel; juhib tähelepanu, et tööd selles valdkonnas tuleks ka siis teostada, kui nn eelarvetoetusi annavad teised rahastajad või mitut rahastajat hõlmavad sihtfondid, ja rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel võib sellise eelarvetoetuse järelevalves olla oluline roll;

| 32. | rõhutab, kui oluline on hinnata ühenduse koostööd Afganistanis, nagu nõutakse arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artiklis 33, ning et hinnangud põhineksid usaldusväärsel võrdlusalusel, käsitleksid abiandmise kooskõlastamist ning hõlmaksid sisendite ja tulemusahelaga (väljund, tulemus, mõju) seotud aspekte; nõuab, et hindamiste tulemusi kasutataks pärastiste koostöömeetmete väljatöötamisel; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on hinnata ühenduse koostööd Afganistanis, nagu nõutakse arengukoostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artiklis 33, ning et hinnangud põhineksid usaldusväärsel võrdlusalusel, käsitleksid abiandmise kooskõlastamist ning hõlmaksid sisendite ja tulemusahelaga (väljund, tulemus, mõju) seotud aspekte; nõuab, et hindamiste tulemusi kasutataks pärastiste koostöömeetmete väljatöötamisel;

| 33. | peab ülioluliseks, võttes arvesse ühenduse abi osakaalu kogu rahvusvahelisest abist, ELi tegevuse nähtavamaks muutmist nii kohapeal kui ka ELi kodanike silmis ning ELi rolli suurendamist dialoogi, juhendamise ja otsuste langetamise alase nõustamise juures nii Afganistani valitsuse kui ka riikliku ja piirkondliku tasandi haldusasutuste ja rahvusvahelise abiandjaskonna suhtes; ootab, et komisjon alustaks üldist arutelu, mille käigus käsitletakse otseabi haldamist Afganistani valitsusasutuste poolt tulevikus; |
| --- | --- |

33.

peab ülioluliseks, võttes arvesse ühenduse abi osakaalu kogu rahvusvahelisest abist, ELi tegevuse nähtavamaks muutmist nii kohapeal kui ka ELi kodanike silmis ning ELi rolli suurendamist dialoogi, juhendamise ja otsuste langetamise alase nõustamise juures nii Afganistani valitsuse kui ka riikliku ja piirkondliku tasandi haldusasutuste ja rahvusvahelise abiandjaskonna suhtes; ootab, et komisjon alustaks üldist arutelu, mille käigus käsitletakse otseabi haldamist Afganistani valitsusasutuste poolt tulevikus;

| 34. | nõuab, et Afganistani valitsus tagaks, et hiljuti vastuvõetud Afganistani naiste riiklikku tegevuskava rahastataks piisavalt ja rakendataks koostöös kodanikuühiskonna ja naisorganisatsioonidega; nõuab, et komisjon tagaks ka seda, et tema soolise võrdõiguslikkuse meetmed oleksid läbipaistvad ning kooskõlastatud muude niisuguste meetmetega, mida võtavad muud rahastajad Afganistanis; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama aruande, milles selgitatakse, mil määral on soolist võrdõiguslikkust siiani Euroopa Liidu poolt eraldatava üldise rahalise abi planeerimisel arvesse võetud; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et Afganistani valitsus tagaks, et hiljuti vastuvõetud Afganistani naiste riiklikku tegevuskava rahastataks piisavalt ja rakendataks koostöös kodanikuühiskonna ja naisorganisatsioonidega; nõuab, et komisjon tagaks ka seda, et tema soolise võrdõiguslikkuse meetmed oleksid läbipaistvad ning kooskõlastatud muude niisuguste meetmetega, mida võtavad muud rahastajad Afganistanis; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama aruande, milles selgitatakse, mil määral on soolist võrdõiguslikkust siiani Euroopa Liidu poolt eraldatava üldise rahalise abi planeerimisel arvesse võetud;

Esmatähtsad abivaldkonnad

| 35. | julgustab komisjoni hoogustama koostöös liikmesriikidega tegevust peamiste valuküsimuste lahendamiseks valdkondades, mis mõjutavad igapäevaelu, tervishoidu, julgeolekut ning avalike teenuste ja alghariduse kättesaadavust; |
| --- | --- |

35.

julgustab komisjoni hoogustama koostöös liikmesriikidega tegevust peamiste valuküsimuste lahendamiseks valdkondades, mis mõjutavad igapäevaelu, tervishoidu, julgeolekut ning avalike teenuste ja alghariduse kättesaadavust;

| 36. | usub, et komisjoni riigi strateegiadokumendis (2007–2013) visandatud prioriteedid on kooskõlas Afganistani ühiskonna vajadustega; rõhutab vajadust koondada tähelepanu kriminaalkohtusüsteemi, sealhulgas politsei, vahistamistavade ja kohtu reformimisele, tagades inimõiguste, eelkõige naiste ja laste õiguste austamise, ja võitlusele vaesuse vastu, hõlmates maapiirkondade arengu ja oopiumitootmisega seotud esmatähtsate probleemide lahendamise; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle tegeleda valitsemistavaga ning nõuab uut hoogu üleminekuaja õigusemõistmisele, võttes aluseks Afganistani valitsuse rahu, õiguse ja leppimise tegevuskava; |
| --- | --- |

36.

usub, et komisjoni riigi strateegiadokumendis (2007–2013) visandatud prioriteedid on kooskõlas Afganistani ühiskonna vajadustega; rõhutab vajadust koondada tähelepanu kriminaalkohtusüsteemi, sealhulgas politsei, vahistamistavade ja kohtu reformimisele, tagades inimõiguste, eelkõige naiste ja laste õiguste austamise, ja võitlusele vaesuse vastu, hõlmates maapiirkondade arengu ja oopiumitootmisega seotud esmatähtsate probleemide lahendamise; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle tegeleda valitsemistavaga ning nõuab uut hoogu üleminekuaja õigusemõistmisele, võttes aluseks Afganistani valitsuse rahu, õiguse ja leppimise tegevuskava;

| 37. | rõhutab vajadust suurendada Afganistanile antavat arenguabi ja muuta see tõhusamaks; kinnitab veel kord, et abi toel peaks suurenema piirkonna suutlikkus ning seda tuleks õiglaselt jagada üle kogu riigi kooskõlas analüüsitud sotsiaal-majanduslike vajadustega; võtab teadmiseks samal eesmärgil tehtud soovitused Pariisi konverentsil ja Afganistanis abi koordineeriva agentuuri raporti; kutsub eelarvekontrollikomisjoni üles andma hinnangut selle kohta, kas ELi politseimissioonile Afganistanis suunatud vahendeid on kasutatud korrektselt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust suurendada Afganistanile antavat arenguabi ja muuta see tõhusamaks; kinnitab veel kord, et abi toel peaks suurenema piirkonna suutlikkus ning seda tuleks õiglaselt jagada üle kogu riigi kooskõlas analüüsitud sotsiaal-majanduslike vajadustega; võtab teadmiseks samal eesmärgil tehtud soovitused Pariisi konverentsil ja Afganistanis abi koordineeriva agentuuri raporti; kutsub eelarvekontrollikomisjoni üles andma hinnangut selle kohta, kas ELi politseimissioonile Afganistanis suunatud vahendeid on kasutatud korrektselt ja tõhusalt;

| 38. | juhib tähelepanu kahele konkreetsele probleemile, mis tuleb kiiremas korras lahendada: põllumajanduse arendamine, et hoida ära võimalikku humanitaarkriisi, mis võib niigi ebakindlat julgeolekuolukorda veelgi halvendada, ja sellise poliitika ja programmide arendamine, mis käsitleksid uimastisõltuvusest põhjustatud ränki sotsiaalseid probleeme ja tervisehäireid, keskendudes eelkõige naistele ja nende perekondadele; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu kahele konkreetsele probleemile, mis tuleb kiiremas korras lahendada: põllumajanduse arendamine, et hoida ära võimalikku humanitaarkriisi, mis võib niigi ebakindlat julgeolekuolukorda veelgi halvendada, ja sellise poliitika ja programmide arendamine, mis käsitleksid uimastisõltuvusest põhjustatud ränki sotsiaalseid probleeme ja tervisehäireid, keskendudes eelkõige naistele ja nende perekondadele;

Euroopa Liidu vahendite kontroll

| 39. | ootab, et komisjon tugevdaks Euroopa Liidu finantsabi haldamise tõhususe kontrolli, eelkõige komisjoni panuse suhtes mitut rahastajat hõlmavatesse sihtfondidesse; |
| --- | --- |

39.

ootab, et komisjon tugevdaks Euroopa Liidu finantsabi haldamise tõhususe kontrolli, eelkõige komisjoni panuse suhtes mitut rahastajat hõlmavatesse sihtfondidesse;

| 40. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruande, milles sisaldub hinnang abi tulemuslikkuse ja mõju kohta, piisav kinnitus rahastatud ja kaasrahastatud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta toetuse liigiti ning teave kontrollitud kulutuste määra kohta toetuse liigiti ning täheldatud rikkumiste tüüpide ja võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruande, milles sisaldub hinnang abi tulemuslikkuse ja mõju kohta, piisav kinnitus rahastatud ja kaasrahastatud tegevuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta toetuse liigiti ning teave kontrollitud kulutuste määra kohta toetuse liigiti ning täheldatud rikkumiste tüüpide ja võetud meetmete kohta;

| 41. | juhib tähelepanu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 ja nõuab, et igasugune teave pettuse või raskete rikkumiste kohta tuleb saata otsekohe OLAFile; |
| --- | --- |

41.

juhib tähelepanu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 ja nõuab, et igasugune teave pettuse või raskete rikkumiste kohta tuleb saata otsekohe OLAFile;

| 42. | innustab komisjoni ja OLAFit võtma meetmeid Maailmapanga pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse osakonnaga tööalaste sidemete tihendamiseks, eelkõige mitut rahastajat hõlmavate sihtfondide kaudu abi andmise valdkonnas, ning nõuab erilise tähelepanu pööramist ühiste uurimiste teostamisele, võimaluse korral koostöös ÜRO asutustega; |
| --- | --- |

42.

innustab komisjoni ja OLAFit võtma meetmeid Maailmapanga pettuse- ja korruptsioonivastase võitluse osakonnaga tööalaste sidemete tihendamiseks, eelkõige mitut rahastajat hõlmavate sihtfondide kaudu abi andmise valdkonnas, ning nõuab erilise tähelepanu pööramist ühiste uurimiste teostamisele, võimaluse korral koostöös ÜRO asutustega;

| 43. | väljendab sügavat muret Afganistanis arengukoostööga hõivatud töötajaid ähvardava ohu pärast, mida ilmekalt näitab nelja arenguabitöötaja surm augustis 2008; on seisukohal, et tsiviilelanikest arenguabitöötajate turvalisust ohustab piiri hägustumine tsiviilisikutest arenguabitöötajate ja sõjaväelaste vahel sõjaväeliste piirkondlike ülesehitusrühmade tõttu, kes teostavad provintsides arengutöid; nõuab seetõttu uuesti selge vahe tegemist sõjaväelaste ja tsiviilpersonali vahel; |
| --- | --- |

43.

väljendab sügavat muret Afganistanis arengukoostööga hõivatud töötajaid ähvardava ohu pärast, mida ilmekalt näitab nelja arenguabitöötaja surm augustis 2008; on seisukohal, et tsiviilelanikest arenguabitöötajate turvalisust ohustab piiri hägustumine tsiviilisikutest arenguabitöötajate ja sõjaväelaste vahel sõjaväeliste piirkondlike ülesehitusrühmade tõttu, kes teostavad provintsides arengutöid; nõuab seetõttu uuesti selge vahe tegemist sõjaväelaste ja tsiviilpersonali vahel;

| 44. | on seisukohal, et julgeolekuolukorra halvenemine põhjustab suuri raskusi komisjoni Kabuli esinduse töötajatele ja suurendab komisjoni toetatavate projektide elluviimise kulusid; kutsub komisjoni üles suurendama esinduse töötajaskonda, tagades piisava arvu ja piisava ettevalmistusega töötajate olemasolu, et Afganistanis valitsevaid olusid arvesse võttes oleks võimalik teostada kõiki vajalikke järelevalve-, kontrolli- ja auditeerimistoiminguid; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et julgeolekuolukorra halvenemine põhjustab suuri raskusi komisjoni Kabuli esinduse töötajatele ja suurendab komisjoni toetatavate projektide elluviimise kulusid; kutsub komisjoni üles suurendama esinduse töötajaskonda, tagades piisava arvu ja piisava ettevalmistusega töötajate olemasolu, et Afganistanis valitsevaid olusid arvesse võttes oleks võimalik teostada kõiki vajalikke järelevalve-, kontrolli- ja auditeerimistoiminguid;

| 45. | nõuab piisavalt vahendeid komisjoni projektide julgeolekukuludeks, et tagada nii abitöötajate kaitse kui ka see, et põhjendatud julgeoleku juhtimiseks ei kasutataks projekti eesmärkidele ja teostusele suunatud summasid; |
| --- | --- |

45.

nõuab piisavalt vahendeid komisjoni projektide julgeolekukuludeks, et tagada nii abitöötajate kaitse kui ka see, et põhjendatud julgeoleku juhtimiseks ei kasutataks projekti eesmärkidele ja teostusele suunatud summasid;

| 46. | avaldab erilist tunnustust tööle, mida on teinud komisjoni Kabuli esinduse töötajad, ning nõuab sealsete turvameetmete olulist tugevdamist ja inimeste töötingimuste parandamist; |
| --- | --- |

46.

avaldab erilist tunnustust tööle, mida on teinud komisjoni Kabuli esinduse töötajad, ning nõuab sealsete turvameetmete olulist tugevdamist ja inimeste töötingimuste parandamist;

Abi Afganistani haldussuutlikkuse arendamiseks

| 47. | tervitab Afganistani ametiasutuste pingutusi parandada oma juhtimis- ja rahastamismehhanisme, mis viiks Afganistani omavastutuseni, kuid arvab, et nimetatud protsessi jätkusuutlikuks muutmiseks on vaja rohkem pingutada; rõhutab, et Afganistani institutsioonid peavad jätkama võitlust korruptsiooniga ning kehtestama elanikkonna sotsiaalse olukorra ja elutingimuste, hariduse ja tervise parandamiseks tõhusa poliitika, ning eritähelepanu tuleks pöörata viisidele, kuidas hõlmata tõrjutud elanikkonnarühmi ja naisi otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

47.

tervitab Afganistani ametiasutuste pingutusi parandada oma juhtimis- ja rahastamismehhanisme, mis viiks Afganistani omavastutuseni, kuid arvab, et nimetatud protsessi jätkusuutlikuks muutmiseks on vaja rohkem pingutada; rõhutab, et Afganistani institutsioonid peavad jätkama võitlust korruptsiooniga ning kehtestama elanikkonna sotsiaalse olukorra ja elutingimuste, hariduse ja tervise parandamiseks tõhusa poliitika, ning eritähelepanu tuleks pöörata viisidele, kuidas hõlmata tõrjutud elanikkonnarühmi ja naisi otsuste tegemisse;

| 48. | peab vajalikuks tõhustada tegevusi ja programme, mille eesmärgiks on Afganistani valitsus- ja haldusasutuste valitsemistavade ja tulemuslikkuse parandamine ning võitlus igasuguste korruptsioonivormide vastu; võtab teadmiseks jõupingutused, mida EL on teinud Afganistani ametnike korrumpeerumise vältimiseks, eraldades osa antavast abist nende koolitamisele ja tasustamisele, ning kutsub komisjoni üles jätkama ametnike ja politseitöötajate koolitusprogrammide edendamist; |
| --- | --- |

48.

peab vajalikuks tõhustada tegevusi ja programme, mille eesmärgiks on Afganistani valitsus- ja haldusasutuste valitsemistavade ja tulemuslikkuse parandamine ning võitlus igasuguste korruptsioonivormide vastu; võtab teadmiseks jõupingutused, mida EL on teinud Afganistani ametnike korrumpeerumise vältimiseks, eraldades osa antavast abist nende koolitamisele ja tasustamisele, ning kutsub komisjoni üles jätkama ametnike ja politseitöötajate koolitusprogrammide edendamist;

| 49. | nõuab Afganistanis selliste koolituste korraldamist, nagu OLAF ja koostöötalitus EuropeAid on korraldanud Aafrika riikide ametnike jaoks, käsitledes riiklike vahendite kaitset ja kasutamise parandamist ning koostööd riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel; |
| --- | --- |

49.

nõuab Afganistanis selliste koolituste korraldamist, nagu OLAF ja koostöötalitus EuropeAid on korraldanud Aafrika riikide ametnike jaoks, käsitledes riiklike vahendite kaitset ja kasutamise parandamist ning koostööd riiklike ja rahvusvaheliste asutuste vahel;

| 50. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles nõudma Afganistani valitsuselt suurema läbipaistvuse tagamist eelarvevahendite eraldamisel provintsidele, asulatele ja kohalikele valitsusasutustele ning kindlustama nimetatud asutustuste suuremat kaasamist riikliku arengupoliitika rakendamisse; palub Afganistani valitsusel Afganistani parlamenti rahvusvahelise abi kasutamisest asjakohasel viisil teavitada; |
| --- | --- |

50.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles nõudma Afganistani valitsuselt suurema läbipaistvuse tagamist eelarvevahendite eraldamisel provintsidele, asulatele ja kohalikele valitsusasutustele ning kindlustama nimetatud asutustuste suuremat kaasamist riikliku arengupoliitika rakendamisse; palub Afganistani valitsusel Afganistani parlamenti rahvusvahelise abi kasutamisest asjakohasel viisil teavitada;

| 51. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja Afganistani valitsus tagaksid, et nende programmid ja tegevus, eelkõige provintsi tasandil, oleksid täielikult kooskõlas Afganistani riikliku arengustrateegiaga ning vastavuses kohustustega, mille kõik osalejad võtsid Pariisi konverentsil; |
| --- | --- |

51.

nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja Afganistani valitsus tagaksid, et nende programmid ja tegevus, eelkõige provintsi tasandil, oleksid täielikult kooskõlas Afganistani riikliku arengustrateegiaga ning vastavuses kohustustega, mille kõik osalejad võtsid Pariisi konverentsil;

| 52. | tunnustab piirkondlike ülesehitusrühmade ja Afganistani julgeolekujõudude tähtsust, kuid sellest hoolimata tunnistab probleeme abi tõhususe osas seoses arengu toetamisega Afganistanis tsiviil-sõjaliste institutsioonide kaudu ning nõuab Afganistani valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, Afganistani valitsuse ja rahvusvaheliste asutuste maksimaalset osalemist; |
| --- | --- |

52.

tunnustab piirkondlike ülesehitusrühmade ja Afganistani julgeolekujõudude tähtsust, kuid sellest hoolimata tunnistab probleeme abi tõhususe osas seoses arengu toetamisega Afganistanis tsiviil-sõjaliste institutsioonide kaudu ning nõuab Afganistani valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, Afganistani valitsuse ja rahvusvaheliste asutuste maksimaalset osalemist;

| 53. | peab kahetsusväärseks, et valitsusväliste osalejate ja Afganistani valitsuse vahelised suhted ei ole alati head, ning nõuab kõigi vahendite rakendamist suhete parandamiseks; juhib ühtlasi tähelepanu vajadusele määratleda täpselt mittetulunduslike valitsusväliste osalejate mõiste riiklikul tasandil pärast valitsusväliste osalejate endiga konsulteerimist; |
| --- | --- |

53.

peab kahetsusväärseks, et valitsusväliste osalejate ja Afganistani valitsuse vahelised suhted ei ole alati head, ning nõuab kõigi vahendite rakendamist suhete parandamiseks; juhib ühtlasi tähelepanu vajadusele määratleda täpselt mittetulunduslike valitsusväliste osalejate mõiste riiklikul tasandil pärast valitsusväliste osalejate endiga konsulteerimist;

| 54. | julgustab tegema algatusi Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste delegatsioonide ja Afganistani parlamendi kahe koja (Wolesi Jirga ja Meshrano Jirga) vaheliste suhete tihendamiseks, et soodustada heade valitsemistavade juurdumist parlamendi tasandil; |
| --- | --- |

54.

julgustab tegema algatusi Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste delegatsioonide ja Afganistani parlamendi kahe koja (Wolesi Jirga ja Meshrano Jirga) vaheliste suhete tihendamiseks, et soodustada heade valitsemistavade juurdumist parlamendi tasandil;

| 55. | tuletab meelde parlamendi algatust toetada 2008. aasta eelarve raames demokraatia ülesehitamist koos kolmandate riikide parlamentidega ja otsustab asjaomaseid ressursse kasutada sellisel viisil, et tõstetakse Afganistani parlamendi suutlikkust tegeleda õigusloomega, teostada järelevalvet täitevvõimu üle ja esindada täielikult Afganistani rahvast; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde parlamendi algatust toetada 2008. aasta eelarve raames demokraatia ülesehitamist koos kolmandate riikide parlamentidega ja otsustab asjaomaseid ressursse kasutada sellisel viisil, et tõstetakse Afganistani parlamendi suutlikkust tegeleda õigusloomega, teostada järelevalvet täitevvõimu üle ja esindada täielikult Afganistani rahvast;

| 56. | rõhutab vajadust tõsta esikohale poliitiliste erakondade arengu, rahvusassambleesse kuuluvate teemapõhiste komisjonide, kodanikuühiskonna ja meedia toetamise; on seisukohal, et rahvusvahelisel kogukonnal on kohustus rahastada valimiseelarvet, kas täielikult või osaliselt, ja pakkuda abi, et rakendada Afganistani valimisseaduse kõiki sätteid, sealhulgas neid, mis on seotud kandidaatide tausta kontrollimisega; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust tõsta esikohale poliitiliste erakondade arengu, rahvusassambleesse kuuluvate teemapõhiste komisjonide, kodanikuühiskonna ja meedia toetamise; on seisukohal, et rahvusvahelisel kogukonnal on kohustus rahastada valimiseelarvet, kas täielikult või osaliselt, ja pakkuda abi, et rakendada Afganistani valimisseaduse kõiki sätteid, sealhulgas neid, mis on seotud kandidaatide tausta kontrollimisega;

| 57. | kutsub komisjoni ja Afganistani valitsust, pidades silmas eelseisvaid 2009. ja 2010. aastal Afganistanis toimuvaid presidendi- ja parlamendivalimisi, üles jätkama sellele vastavalt niisuguste meetmete soodustamist ning piisavat rahastamist, mis edendavad naiste poliitilist emantsipatsiooni, eelkõige piirkondlikul tasandil, arvestades, et viimastel kohalike omavalitsuste volikogude valimistel ei olnud piisavalt naiskandidaate kohalike omavalitsuste volikogudes naistele ettenähtud 124 koha täitmiseks; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni ja Afganistani valitsust, pidades silmas eelseisvaid 2009. ja 2010. aastal Afganistanis toimuvaid presidendi- ja parlamendivalimisi, üles jätkama sellele vastavalt niisuguste meetmete soodustamist ning piisavat rahastamist, mis edendavad naiste poliitilist emantsipatsiooni, eelkõige piirkondlikul tasandil, arvestades, et viimastel kohalike omavalitsuste volikogude valimistel ei olnud piisavalt naiskandidaate kohalike omavalitsuste volikogudes naistele ettenähtud 124 koha täitmiseks;

| 58. | märgib, et komisjon peab suurendama uimastikaubanduse vastu võitlemiseks eraldatavaid vahendeid, ning soovitab rahvusvahelistel abiandjatel teha jõupingutusi selleks, et asenduskultuuride kasvatamine annaks tootjatele piisavalt sissetulekut, et tagada lõplik loobumine unimaguna kasvatamisest; |
| --- | --- |

58.

märgib, et komisjon peab suurendama uimastikaubanduse vastu võitlemiseks eraldatavaid vahendeid, ning soovitab rahvusvahelistel abiandjatel teha jõupingutusi selleks, et asenduskultuuride kasvatamine annaks tootjatele piisavalt sissetulekut, et tagada lõplik loobumine unimaguna kasvatamisest;

| 59. | tuletab meelde oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi tootmise kohta Afganistanis (6), vastuseisu integreeritud arenguprogrammide raames fumigatsiooni kasutamisele mooni hävitamiseks Afganistanis ja abipakkumist teadusliku katseprojekti „Moonid ravimiks” võimaluste ja teostatavuse arutamisel; |
| --- | --- |

59.

tuletab meelde oma 25. oktoobri 2007. aasta soovitust nõukogule meditsiiniliseks otstarbeks kasutatava oopiumi tootmise kohta Afganistanis (6), vastuseisu integreeritud arenguprogrammide raames fumigatsiooni kasutamisele mooni hävitamiseks Afganistanis ja abipakkumist teadusliku katseprojekti „Moonid ravimiks” võimaluste ja teostatavuse arutamisel;

*

- *

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0337.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0133.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(4)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(6)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 651.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/95

---

Direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmine ja kohaldamine

P6_TA(2009)0024

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmise ja kohaldamise kohta (2008/2039(INI))

(2010/C 46 E/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0491/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0491/2008),

| A. | arvestades, et asutamislepingus sätestatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtted muudavad vajalikuks selle, et õiguslooja jälgib nende õigusaktide rakendamist, mille ta on ise vastu võtnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et asutamislepingus sätestatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtted muudavad vajalikuks selle, et õiguslooja jälgib nende õigusaktide rakendamist, mille ta on ise vastu võtnud;

| B. | arvestades, et parlamendi ülesanne kaasõigusloojana direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmise jälgimisel on keeruline, kuna komisjon on avaldanud vähe informatsiooni; võttes arvesse, et seetõttu saadeti liikmesriikide parlamentide pädevatele komisjonidele ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele kirjad teabe saamiseks ning nendele vastas 27 liikmesriikide parlamenti ja 16 soolise võrdõiguslikkusega tegelevat asutust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlamendi ülesanne kaasõigusloojana direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmise jälgimisel on keeruline, kuna komisjon on avaldanud vähe informatsiooni; võttes arvesse, et seetõttu saadeti liikmesriikide parlamentide pädevatele komisjonidele ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele kirjad teabe saamiseks ning nendele vastas 27 liikmesriikide parlamenti ja 16 soolise võrdõiguslikkusega tegelevat asutust;

| C. | arvestades, et direktiiv 2002/73/EÜ on oluline verstapost naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamise protsessis ning võitluses soolise diskrimineerimise vastu ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiiv 2002/73/EÜ on oluline verstapost naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamise protsessis ning võitluses soolise diskrimineerimise vastu ühiskonnas tervikuna;

| D. | arvestades, et direktiivis 2002/73/EÜ määratleti otsene diskrimineerimine, kaudne diskrimineerimine, ahistamine ja seksuaalne ahistamine, keelati naiste diskrimineerimine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu ning sätestati õigus naasta pärast sünnituspuhkust või isadus- või lapsendamispuhkust samale töökohale või samaväärsele töökohale liikmesriikides, kus sellist õigust tunnustatakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et direktiivis 2002/73/EÜ määratleti otsene diskrimineerimine, kaudne diskrimineerimine, ahistamine ja seksuaalne ahistamine, keelati naiste diskrimineerimine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu ning sätestati õigus naasta pärast sünnituspuhkust või isadus- või lapsendamispuhkust samale töökohale või samaväärsele töökohale liikmesriikides, kus sellist õigust tunnustatakse;

| E. | arvestades, et liikmesriigid on endale direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisega enne 5. oktoobrit 2005 võtnud mitu kohustust, nagu:






  — | sellise asutuse või selliste asutuste määramine, kelle pädevusse kuulub meeste ja naiste võrdse kohtlemise edendamine, analüüsimine, jälgimine ja toetamine; |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid on endale direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisega enne 5. oktoobrit 2005 võtnud mitu kohustust, nagu:

—

sellise asutuse või selliste asutuste määramine, kelle pädevusse kuulub meeste ja naiste võrdse kohtlemise edendamine, analüüsimine, jälgimine ja toetamine;

| — | dialoogi edendamine tööturu osapoolte vahel eesmärgiga toetada võrdset kohtlemist, sealhulgas järelevalve teostamine töötavade, kollektiivlepingute jne üle; |
| --- | --- |

—

dialoogi edendamine tööturu osapoolte vahel eesmärgiga toetada võrdset kohtlemist, sealhulgas järelevalve teostamine töötavade, kollektiivlepingute jne üle;

| — | asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega peetava dialoogi innustamine eesmärgiga edendada võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega peetava dialoogi innustamine eesmärgiga edendada võrdse kohtlemise põhimõtet;

| — | võrdse kohtlemise edendamine töökohal läbimõeldud ja süstemaatilisel viisil, näiteks avaldades ettevõttes soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid aruandeid, milles esitatakse korrapäraselt teavet meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võrdse kohtlemise edendamine töökohal läbimõeldud ja süstemaatilisel viisil, näiteks avaldades ettevõttes soolist võrdõiguslikkust käsitlevaid aruandeid, milles esitatakse korrapäraselt teavet meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta;

| — | tõhusad meetmed, et tagada direktiivi rikkumise korral tegelikud karistused, mille puhul ohvrile makstava hüvitise ülemmäära ei saa enne kindlaks määrata, välja arvatud väga vähestel juhtudel; |
| --- | --- |

—

tõhusad meetmed, et tagada direktiivi rikkumise korral tegelikud karistused, mille puhul ohvrile makstava hüvitise ülemmäära ei saa enne kindlaks määrata, välja arvatud väga vähestel juhtudel;

| — | selle tagamine, et soolise diskrimineerimise ja ahistamise ohvreid toetavatele isikutele pakutakse pahatahtliku kohtlemise eest samasugust kaitset; |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et soolise diskrimineerimise ja ahistamise ohvreid toetavatele isikutele pakutakse pahatahtliku kohtlemise eest samasugust kaitset;

| — | komisjonile aruandmine iga nelja aasta tagant nende meetmete kohta, mida on võetud eriliste eeliste andmiseks oma kutsealal alaesindatud soole, ning nende rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

komisjonile aruandmine iga nelja aasta tagant nende meetmete kohta, mida on võetud eriliste eeliste andmiseks oma kutsealal alaesindatud soole, ning nende rakendamise kohta;

| — | selle tagamine, et need lepingute või kokkulepete sätted, mis on vastuolus kõnealuse direktiiviga, muudetakse või tunnistatakse kehtetuks; |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et need lepingute või kokkulepete sätted, mis on vastuolus kõnealuse direktiiviga, muudetakse või tunnistatakse kehtetuks;

| F. | arvestades, et direktiivi 2002/73/EÜ aeglane või vähekvaliteetne rakendamine ohustab Lissaboni strateegia edu ning ühenduse sotsiaalse ja majandusliku suutlikkuse potentsiaali täiel määral arendamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiivi 2002/73/EÜ aeglane või vähekvaliteetne rakendamine ohustab Lissaboni strateegia edu ning ühenduse sotsiaalse ja majandusliku suutlikkuse potentsiaali täiel määral arendamist;

| G. | arvestades, et mitmel liikmesriigil esines direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisel raskusi, eelkõige selliste konkreetsete ja asjakohaste meetmete sätestamisel, mis parandaksid olukorda soolise võrdõiguslikkuse vallas ja vähendaksid ebavõrdset kohtlemist töö saamisel, kutseõppes ja edutamisel ning töötingimuste pakkumisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmel liikmesriigil esines direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisel raskusi, eelkõige selliste konkreetsete ja asjakohaste meetmete sätestamisel, mis parandaksid olukorda soolise võrdõiguslikkuse vallas ja vähendaksid ebavõrdset kohtlemist töö saamisel, kutseõppes ja edutamisel ning töötingimuste pakkumisel;

| H. | arvestades, et nendes valdkondades tuleks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist arvesse võtta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nendes valdkondades tuleks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist arvesse võtta;

| I. | arvestades, et sooline diskrimineerimine on süvenenud muus sotsiaalses ja poliitilises mõttes, mille põhjuseks on jätkuvalt esinevad soolised palgaerinevused, eelkõige nn naiste- ja meestekesksete majandussektorite vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sooline diskrimineerimine on süvenenud muus sotsiaalses ja poliitilises mõttes, mille põhjuseks on jätkuvalt esinevad soolised palgaerinevused, eelkõige nn naiste- ja meestekesksete majandussektorite vahel;

| J. | arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus on nende emantsipatsiooni alus ning seetõttu on tööhõive koos seonduvate õigustega nende isikliku arengu ja sotsiaalse kaasatuse tagatis, ning seega tuleks edendada võrdset kohtlemist nõudvaid õigusakte, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus on nende emantsipatsiooni alus ning seetõttu on tööhõive koos seonduvate õigustega nende isikliku arengu ja sotsiaalse kaasatuse tagatis, ning seega tuleks edendada võrdset kohtlemist nõudvaid õigusakte,

| 1. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist ja selle raames vastuvõetavate õigusaktide täitmist ning jätkama liikmesriikidele surve avaldamist; rõhutab vajadust eraldada nende eesmärkide saavutamiseks piisavalt ressursse; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist ja selle raames vastuvõetavate õigusaktide täitmist ning jätkama liikmesriikidele surve avaldamist; rõhutab vajadust eraldada nende eesmärkide saavutamiseks piisavalt ressursse;

| 2. | tuletab meelde paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 34 ning eriti nõukogu võetud kohustust innustada liikmesriike koostama ja avaldama vastavustabeleid direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete kohta; on arvamusel, et vastavustabelite kättesaadavus lihtsustaks komisjoni ülesannet jälgida direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 34 ning eriti nõukogu võetud kohustust innustada liikmesriike koostama ja avaldama vastavustabeleid direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete kohta; on arvamusel, et vastavustabelite kättesaadavus lihtsustaks komisjoni ülesannet jälgida direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist;

| 3. | märgib, et tihe koostöö liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide vahel soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise jälgimisel tooks soolise võrdõiguslikkuse poliitikutele ja kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

3.

märgib, et tihe koostöö liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide vahel soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide ülevõtmise ja rakendamise jälgimisel tooks soolise võrdõiguslikkuse poliitikutele ja kodanikele lähemale;

| 4. | väljendab rahulolu arvukate üksikasjalike vastuste üle, mille liikmesriikide parlamendid ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevad asutused saatsid lühikese aja jooksul rakendamise hetkeseisu ja sellega seotud probleemide kohta; |
| --- | --- |

4.

väljendab rahulolu arvukate üksikasjalike vastuste üle, mille liikmesriikide parlamendid ja soolise võrdõiguslikkusega tegelevad asutused saatsid lühikese aja jooksul rakendamise hetkeseisu ja sellega seotud probleemide kohta;

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis põhineb liikmesriikide enne 2005. aasta lõppu esitatud teabel, ei ole veel avaldatud; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis põhineb liikmesriikide enne 2005. aasta lõppu esitatud teabel, ei ole veel avaldatud;

| 6. | taunib tõsiasja, et teatavates siseriiklikes õigusaktides ei sõnastata otsese ja kaudse diskrimineerimise, ahistamise ja seksuaalse ahistamise mõisteid piisava selgusega; |
| --- | --- |

6.

taunib tõsiasja, et teatavates siseriiklikes õigusaktides ei sõnastata otsese ja kaudse diskrimineerimise, ahistamise ja seksuaalse ahistamise mõisteid piisava selgusega;

| 7. | tunneb muret asjaolu pärast, et mitmes liikmesriigis ei ole keelatud diskrimineerimise mõiste piisavalt lai, et olla kooskõlas direktiiviga 2002/73/EÜ; tuletab meelde, et keelatud diskrimineerimine mõjutab nii era- kui ka avalikku sektorit; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret asjaolu pärast, et mitmes liikmesriigis ei ole keelatud diskrimineerimise mõiste piisavalt lai, et olla kooskõlas direktiiviga 2002/73/EÜ; tuletab meelde, et keelatud diskrimineerimine mõjutab nii era- kui ka avalikku sektorit;

| 8. | kahetseb asjaolu, et mõned siseriiklikud õigusaktid on vastuolus tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide põhimõttega, kuna nendes sätestatakse ülemmäärad hüvitiste või kahjutasude maksmiseks diskrimineerimise ohvritele; |
| --- | --- |

8.

kahetseb asjaolu, et mõned siseriiklikud õigusaktid on vastuolus tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide põhimõttega, kuna nendes sätestatakse ülemmäärad hüvitiste või kahjutasude maksmiseks diskrimineerimise ohvritele;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ebasoodsam kohtlemine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu on diskrimineerimine; taunib tõsiasja, et mõned liikmesriigid ei ole selgesõnaliselt tunnustanud õigust naasta pärast sünnituspuhkust samale või samaväärsele töökohale; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ebasoodsam kohtlemine raseduse või sünnituspuhkuse tõttu on diskrimineerimine; taunib tõsiasja, et mõned liikmesriigid ei ole selgesõnaliselt tunnustanud õigust naasta pärast sünnituspuhkust samale või samaväärsele töökohale;

| 10. | kutsub liikmesriike üles tagama, et direktiivi 2002/73/EÜ kõik sätted võetakse täielikult, õigesti ja tõhusalt üle ning et nende rakendamine toimub nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles tagama, et direktiivi 2002/73/EÜ kõik sätted võetakse täielikult, õigesti ja tõhusalt üle ning et nende rakendamine toimub nõuetekohaselt;

| 11. | väljendab rahulolu nende liikmesriikide pingutuste üle, kes on direktiivi 2002/73/EÜ nõudeid laiendanud või tugevdanud, eriti selliste algatuste üle, mille abil tagatakse kaitse diskrimineerimise eest ka ühiskonna uutes valdkondades; |
| --- | --- |

11.

väljendab rahulolu nende liikmesriikide pingutuste üle, kes on direktiivi 2002/73/EÜ nõudeid laiendanud või tugevdanud, eriti selliste algatuste üle, mille abil tagatakse kaitse diskrimineerimise eest ka ühiskonna uutes valdkondades;

| 12. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et innustada tööandjaid edendama töötingimusi, mis aitaksid vältida seksuaalset ahistamist ja soolist ahistamist, ning kehtestama korra sellise käitumise ennetamiseks; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et innustada tööandjaid edendama töötingimusi, mis aitaksid vältida seksuaalset ahistamist ja soolist ahistamist, ning kehtestama korra sellise käitumise ennetamiseks;

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja suutlikkuse ja tagaksid piisavad vahendid direktiivis 2002/73/EÜ sätestatud võrdse kohtlemise ning sugudevaheliste võrdsete võimalustega tegelevate asutuste jaoks, ning tuletab meelde, et direktiivis nõutakse nimetatud organite sõltumatuse tagamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja suutlikkuse ja tagaksid piisavad vahendid direktiivis 2002/73/EÜ sätestatud võrdse kohtlemise ning sugudevaheliste võrdsete võimalustega tegelevate asutuste jaoks, ning tuletab meelde, et direktiivis nõutakse nimetatud organite sõltumatuse tagamist;

| 14. | võtab teadmiseks erinevad lähenemisviisid, et rakendada direktiivi 2002/73/EÜ artiklit 8 a, milles rõhutatakse vajadust koostöö ja heade tavade vahetamise järele liikmesriikide vahel; on arvamusel, et nii komisjoni soolise võrdõiguslikkusega tegelevate riiklike asutuste võrgustik kui ka Equinet on olulised vahendid kõnealuse koostöö tõhustamiseks ning naiste ja meeste võrdset kohtlemist käsitlevate ühenduse õigusaktide ühtse rakendamise edendamiseks; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks erinevad lähenemisviisid, et rakendada direktiivi 2002/73/EÜ artiklit 8 a, milles rõhutatakse vajadust koostöö ja heade tavade vahetamise järele liikmesriikide vahel; on arvamusel, et nii komisjoni soolise võrdõiguslikkusega tegelevate riiklike asutuste võrgustik kui ka Equinet on olulised vahendid kõnealuse koostöö tõhustamiseks ning naiste ja meeste võrdset kohtlemist käsitlevate ühenduse õigusaktide ühtse rakendamise edendamiseks;

| 15. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse viia 2009. aastal läbi uurimus soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste korralduse kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mõõtma ELi kodanike teadmiste taset soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste pakutavate teenuste osas ning käivitada teabekampaaniad nimetatud asutuste laiemaks tutvustamiseks; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse viia 2009. aastal läbi uurimus soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste korralduse kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mõõtma ELi kodanike teadmiste taset soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste pakutavate teenuste osas ning käivitada teabekampaaniad nimetatud asutuste laiemaks tutvustamiseks;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et naised ei ole täielikult teadlikud direktiivis 2002/73/EÜ sätestatud õigustest, millele viitab soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas menetletavate kaebuste väike arv; kutsub liikmesriike, ametiühinguid, tööandjaid ja valitsusväliseid organisatsioone üles suurendama pingutusi, et teavitada naisi võimalustest, mis on diskrimineerimise ohvritele avatud alates 2005. aastast jõustunud siseriiklike õigusaktide kohaselt; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et naised ei ole täielikult teadlikud direktiivis 2002/73/EÜ sätestatud õigustest, millele viitab soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas menetletavate kaebuste väike arv; kutsub liikmesriike, ametiühinguid, tööandjaid ja valitsusväliseid organisatsioone üles suurendama pingutusi, et teavitada naisi võimalustest, mis on diskrimineerimise ohvritele avatud alates 2005. aastast jõustunud siseriiklike õigusaktide kohaselt;

| 17. | märgib diskrimineerimise ohvrite vähest usaldust kohtuliku kaitse suhtes; kutsub liikmesriike üles tagama, et antav abi on sõltumatu ja kergesti kättesaadav, tugevdama diskrimineerimise ohvritele tagatavaid garantiisid ning pakkuma kohtulikku kaitset isikutele, kes kaitsevad direktiiviga 2002/73/EÜ kaitstud isikut või tunnistavad tema kasuks; |
| --- | --- |

17.

märgib diskrimineerimise ohvrite vähest usaldust kohtuliku kaitse suhtes; kutsub liikmesriike üles tagama, et antav abi on sõltumatu ja kergesti kättesaadav, tugevdama diskrimineerimise ohvritele tagatavaid garantiisid ning pakkuma kohtulikku kaitset isikutele, kes kaitsevad direktiiviga 2002/73/EÜ kaitstud isikut või tunnistavad tema kasuks;

| 18. | kutsub komisjoni üles uurima, kas liikmesriigid tagavad, et ohvreid, ühendusi ja organisatsioone, kellel on õigustatud huvi direktiivi 2002/73/EÜ järgi, ei takistataks õiguslike vahenditega või muul viisil, näiteks liiga lühikeste tähtaegade kehtestamisega, kohtumenetluse algatamisel diskrimineerimise eest kaitsvate normide ja võrdsete õiguste rikkumiste esinemise korral või, ohvrite puhul, et neid ei takistataks täielikult kasutamast direktiiviga 2002/73/EÜ antud õigusi muudes haldusmenetlustes; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles uurima, kas liikmesriigid tagavad, et ohvreid, ühendusi ja organisatsioone, kellel on õigustatud huvi direktiivi 2002/73/EÜ järgi, ei takistataks õiguslike vahenditega või muul viisil, näiteks liiga lühikeste tähtaegade kehtestamisega, kohtumenetluse algatamisel diskrimineerimise eest kaitsvate normide ja võrdsete õiguste rikkumiste esinemise korral või, ohvrite puhul, et neid ei takistataks täielikult kasutamast direktiiviga 2002/73/EÜ antud õigusi muudes haldusmenetlustes;

| 19. | tunnistab positiivset mõju seoses diskrimineeriva tegevuse ärahoidmise ja hindamisega, mida on võimalik saavutada tihedas koostöös soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ja tööinspektorite vahel; kutsub liikmesriike üles nõudma tööinspektorite koolitamist seoses direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisest tulenevate uute ülesannetega ning uute vahenditega, nagu tõendamiskohustuse muutmine; |
| --- | --- |

19.

tunnistab positiivset mõju seoses diskrimineeriva tegevuse ärahoidmise ja hindamisega, mida on võimalik saavutada tihedas koostöös soolise võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste ja tööinspektorite vahel; kutsub liikmesriike üles nõudma tööinspektorite koolitamist seoses direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmisest tulenevate uute ülesannetega ning uute vahenditega, nagu tõendamiskohustuse muutmine;

| 20. | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide väga olulist rolli diskrimineerimise ohvrite abistamisel; palub riigiasutustel eraldada ressursse lepitus- ja abiprojektidele, mida on keerulisem teostada kui teabekampaaniaid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab valitsusväliste organisatsioonide väga olulist rolli diskrimineerimise ohvrite abistamisel; palub riigiasutustel eraldada ressursse lepitus- ja abiprojektidele, mida on keerulisem teostada kui teabekampaaniaid;

| 21. | rõhutab usaldusväärsete, võrreldavate ja kättesaadavate kvantiteedi- ja kvaliteedinäitajate ning soopõhise statistika olulisust, et tagada kõnealuse direktiivi rakendamine ja järelmeetmed; nõuab tungivalt, et soolise võrdõiguslikkusega tegelevad asutused suurendaksid oma pingutusi sõltumatute uurimuste korraldamisel, sõltumatute aruannete avaldamisel ning soovituste andmisel diskrimineerimisega seotud teemadel; tuletab meelde Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli, kuna talle on pandud ülesanne koguda ja analüüsida soolise võrdõiguslikkusega seotud teavet, tõsta ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alast teadlikkust ning töötada välja metodoloogilised vahendid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab usaldusväärsete, võrreldavate ja kättesaadavate kvantiteedi- ja kvaliteedinäitajate ning soopõhise statistika olulisust, et tagada kõnealuse direktiivi rakendamine ja järelmeetmed; nõuab tungivalt, et soolise võrdõiguslikkusega tegelevad asutused suurendaksid oma pingutusi sõltumatute uurimuste korraldamisel, sõltumatute aruannete avaldamisel ning soovituste andmisel diskrimineerimisega seotud teemadel; tuletab meelde Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi rolli, kuna talle on pandud ülesanne koguda ja analüüsida soolise võrdõiguslikkusega seotud teavet, tõsta ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alast teadlikkust ning töötada välja metodoloogilised vahendid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise toetamiseks;

| 22. | juhib tähelepanu vajadusele edendada dialoogi tööturu osapoolte vahel, et kohaldada võrdse kohtlemise põhimõtet, teostades järelevalvet töötavade, kollektiivlepingute, toimimisjuhendite, kogemuste ja heade tavade uurimise ja vahetamise üle; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu vajadusele edendada dialoogi tööturu osapoolte vahel, et kohaldada võrdse kohtlemise põhimõtet, teostades järelevalvet töötavade, kollektiivlepingute, toimimisjuhendite, kogemuste ja heade tavade uurimise ja vahetamise üle;

| 23. | kutsub liikmesriike üles ergutama tööandjaid esitama oma töötajatele ja nende esindajatele korrapäraselt teavet naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise kohta; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles ergutama tööandjaid esitama oma töötajatele ja nende esindajatele korrapäraselt teavet naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise kohta;

| 24. | kutsub liikmesriike üles ergutama tööandjaid esitama oma töötajatele ja nende esindajatele regulaarselt teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles ergutama tööandjaid esitama oma töötajatele ja nende esindajatele regulaarselt teavet soolise võrdõiguslikkuse kohta;

| 25. | rõhutab vajadust töötada välja siseriiklikud mehhanismid eesmärgiga teostada järelevalvet võrdse töötasu maksmise ning pärast emapuhkust, isapuhkust või ülalpeetava pereliikme eest hoolitsemise puhkust tööle naasmise põhimõtte rakendamise üle; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust töötada välja siseriiklikud mehhanismid eesmärgiga teostada järelevalvet võrdse töötasu maksmise ning pärast emapuhkust, isapuhkust või ülalpeetava pereliikme eest hoolitsemise puhkust tööle naasmise põhimõtte rakendamise üle;

| 26. | märgib, et palgaerinevused ei ole kadunud ning et naised saavad meestest keskmiselt 15 % väiksemat töötasu, et nimetatud erinevus vähenes ajavahemikul 2000–2006 vaid 1 % võrra ning et naiste osakaal juhtivtöötajate seas on endiselt meeste omast palju väiksem; rõhutab vajadust töötada välja siseriiklikud mehhanismid eesmärgiga teostada järelevalvet võrdse töötasu maksmise põhimõtte rakendamise üle ning kutsub komisjoni üles uuendama selleks toetusmeetmete kavandamist, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

26.

märgib, et palgaerinevused ei ole kadunud ning et naised saavad meestest keskmiselt 15 % väiksemat töötasu, et nimetatud erinevus vähenes ajavahemikul 2000–2006 vaid 1 % võrra ning et naiste osakaal juhtivtöötajate seas on endiselt meeste omast palju väiksem; rõhutab vajadust töötada välja siseriiklikud mehhanismid eesmärgiga teostada järelevalvet võrdse töötasu maksmise põhimõtte rakendamise üle ning kutsub komisjoni üles uuendama selleks toetusmeetmete kavandamist, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

| 27. | rõhutab vajadust innustada algatusi, mis toetavad äriühingutes sellise personalipoliitika ja positiivsete meetmete väljatöötamist ja elluviimist, mis edendavad soolist võrdõiguslikkust; kutsub liikmesriike üles soovitama ettevõtjatele arendada ja rakendada soolise võrdõiguslikkuse kavasid ning edendada sugupoolte võrdset esindatust juhtorganites ja otsustusorganites; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust innustada algatusi, mis toetavad äriühingutes sellise personalipoliitika ja positiivsete meetmete väljatöötamist ja elluviimist, mis edendavad soolist võrdõiguslikkust; kutsub liikmesriike üles soovitama ettevõtjatele arendada ja rakendada soolise võrdõiguslikkuse kavasid ning edendada sugupoolte võrdset esindatust juhtorganites ja otsustusorganites;

| 28. | tuletab liikmesriikidele meelde, kui oluline on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ning töö- ja pereelu ühitamise põhimõtte aktiivne rakendamine õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

28.

tuletab liikmesriikidele meelde, kui oluline on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ning töö- ja pereelu ühitamise põhimõtte aktiivne rakendamine õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 29. | rõhutab vajadust võidelda konkreetsete takistustega, mis seisavad puuetega naiste ja tütarlaste ning puuetega laste vanemate ees seoses võrdse juurdepääsuga haridusele ja tööturule, ning vajadust kohandada meetmeid, et lisada sooline mõõde kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning et rahuldada nimetatud inimrühmade erivajadusi; |
| --- | --- |

29.

rõhutab vajadust võidelda konkreetsete takistustega, mis seisavad puuetega naiste ja tütarlaste ning puuetega laste vanemate ees seoses võrdse juurdepääsuga haridusele ja tööturule, ning vajadust kohandada meetmeid, et lisada sooline mõõde kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning et rahuldada nimetatud inimrühmade erivajadusi;

| 30. | juhib tähelepanu vajadusele tagada lapsehoolduspuhkuse suurem paindlikkus, eelkõige puuetega laste vanemate puhul; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu vajadusele tagada lapsehoolduspuhkuse suurem paindlikkus, eelkõige puuetega laste vanemate puhul;

| 31. | kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et kaotada tütarlaste ja noorte naiste diskrimineerimine koolist kutseõppeasutusse ning kutseõppeasutusest tööturule suundumisel ja samuti tööturule naasmise ajal pärast lapsehoolduspuhkust või sugulaste eest hoolitsemist; juhib tähelepanu riiklike lastehoiu- ja raviteenuste ning eakate inimeste hoolduse vajaduse järele; juhib liikmesriikide tähelepanu kohustusele, mille need on kõnealustes küsimustes endale võtnud 2002. aasta Barcelona tippkohtumisel; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et kaotada tütarlaste ja noorte naiste diskrimineerimine koolist kutseõppeasutusse ning kutseõppeasutusest tööturule suundumisel ja samuti tööturule naasmise ajal pärast lapsehoolduspuhkust või sugulaste eest hoolitsemist; juhib tähelepanu riiklike lastehoiu- ja raviteenuste ning eakate inimeste hoolduse vajaduse järele; juhib liikmesriikide tähelepanu kohustusele, mille need on kõnealustes küsimustes endale võtnud 2002. aasta Barcelona tippkohtumisel;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja siseriiklikele soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja siseriiklikele soolise võrdõiguslikkusega tegelevatele asutustele.

---

(1)  EÜT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/100 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/100

---

Olukord Gaza sektoris

P6_TA(2009)0025

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris

(2010/C 46 E/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta, eelkõige 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (1), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lähis-Idas (2), 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Gazas (3) ning 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta, eelkõige 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (1), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lähis-Idas (2), 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Gazas (3) ning 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (4);

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 22. novembri 1967. aasta resolutsiooni 242 (S/RES/242(1967)), 22. oktoobri 1973. aasta resolutsiooni 338 (S/RES/338(1973)) ning 8. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni 1860 (S/RES/1860(2009)); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 22. novembri 1967. aasta resolutsiooni 242 (S/RES/242(1967)), 22. oktoobri 1973. aasta resolutsiooni 338 (S/RES/338(1973)) ning 8. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni 1860 (S/RES/1860(2009));

| — | võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta tsiviilisikute sõjaaegse kaitse neljandat Genfi konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta tsiviilisikute sõjaaegse kaitse neljandat Genfi konventsiooni;

| — | võttes arvesse hääletuse edasilükkamist küsimuste puhul, mis käsitlevad nõusolekut Iisraeli ulatuslikumale osalemisele EÜ programmides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hääletuse edasilükkamist küsimuste puhul, mis käsitlevad nõusolekut Iisraeli ulatuslikumale osalemisele EÜ programmides;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 30. detsembri 2008. aasta avaldust olukorra kohta Lähis-Idas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 30. detsembri 2008. aasta avaldust olukorra kohta Lähis-Idas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 27. detsembril 2008 alustas Iisrael Gazas sõjalist operatsiooni vastuseks Hamasi raketirünnakutele Lõuna-Iisraelis pärast seda, kui Hamas võttis Gaza sektori enda kontrolli alla ning pärast relvarahu nurjumist ja relvarahukokkuleppe uuendamisest keeldumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. detsembril 2008 alustas Iisrael Gazas sõjalist operatsiooni vastuseks Hamasi raketirünnakutele Lõuna-Iisraelis pärast seda, kui Hamas võttis Gaza sektori enda kontrolli alla ning pärast relvarahu nurjumist ja relvarahukokkuleppe uuendamisest keeldumist;

| B. | arvestades, et viimaste aruannete kohaselt on Iisraeli sõjalise operatsiooni käigus hukkunud umbes tuhat Gaza elanikku, sealhulgas palju naisi ja lapsi, tuhanded on saanud viga ning operatsioon on toonud kaasa majade, koolide ja tsiviilinfrastruktuuri teiste oluliste osade hävimise jõu kasutamise tõttu Iisraeli armee poolt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimaste aruannete kohaselt on Iisraeli sõjalise operatsiooni käigus hukkunud umbes tuhat Gaza elanikku, sealhulgas palju naisi ja lapsi, tuhanded on saanud viga ning operatsioon on toonud kaasa majade, koolide ja tsiviilinfrastruktuuri teiste oluliste osade hävimise jõu kasutamise tõttu Iisraeli armee poolt;

| C. | arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks on olnud 18 kuud suletud ning inimeste ja kaupade liikumisele kehtestatud embargo on mõjutanud elanike igapäevaelu ning halvanud veelgi majandustegevust Gaza sektoris ega ole võimaldanud Jordani Läänekalda olukorra olulist paranemist; arvestades, et embargo Gaza sektori suhtes on rahvusvahelise humanitaarõigusega vastuolus olev kollektiivne karistus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piiriületuspunktid Gaza sektorisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks on olnud 18 kuud suletud ning inimeste ja kaupade liikumisele kehtestatud embargo on mõjutanud elanike igapäevaelu ning halvanud veelgi majandustegevust Gaza sektoris ega ole võimaldanud Jordani Läänekalda olukorra olulist paranemist; arvestades, et embargo Gaza sektori suhtes on rahvusvahelise humanitaarõigusega vastuolus olev kollektiivne karistus;

| D. | arvestades, et Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal elavate palestiinlaste elutingimuste parandamine koos rahuprotsessi taaskäivitamise ja toimivate Palestiina institutsioonide asutamisega Gazas on kõige olulisem aspekt püüdlustes, mille eesmärk on saavutada õiglane ja püsiv rahu iisraellaste ja palestiinlaste vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal elavate palestiinlaste elutingimuste parandamine koos rahuprotsessi taaskäivitamise ja toimivate Palestiina institutsioonide asutamisega Gazas on kõige olulisem aspekt püüdlustes, mille eesmärk on saavutada õiglane ja püsiv rahu iisraellaste ja palestiinlaste vahel;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu poolt palestiinlastele antud märkimisväärne rahaline toetus on etendanud olulist rolli püüdlustes vältida humanitaarkatastroofi Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal; arvestades, et Euroopa Liit jätkab – muu hulgas ÜRO Palestiina Vabastus- ja Töödeagentuuri (UNRWA) kaudu – humanitaarabi andmist Gaza sektoris, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu poolt palestiinlastele antud märkimisväärne rahaline toetus on etendanud olulist rolli püüdlustes vältida humanitaarkatastroofi Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal; arvestades, et Euroopa Liit jätkab – muu hulgas ÜRO Palestiina Vabastus- ja Töödeagentuuri (UNRWA) kaudu – humanitaarabi andmist Gaza sektoris,

| 1. | tunneb heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu 8. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni 1860 vastuvõtmise üle ja peab kahetsusväärseks, et ei Iisrael ega Hamas ole siiani täitnud ÜRO nõuet lõpetada vaenutegevus; nõuab koheselt püsiva relvarahu sõlmimist, mis peaks hõlmama Hamasi raketirünnakute peatamist Iisraeli vastu ja Iisraeli sõjategevuse lõpetamist Gazas; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu 8. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni 1860 vastuvõtmise üle ja peab kahetsusväärseks, et ei Iisrael ega Hamas ole siiani täitnud ÜRO nõuet lõpetada vaenutegevus; nõuab koheselt püsiva relvarahu sõlmimist, mis peaks hõlmama Hamasi raketirünnakute peatamist Iisraeli vastu ja Iisraeli sõjategevuse lõpetamist Gazas;

| 2. | nõustub, et Gazas on vaja viivitamatult kehtestada kord ja tagatised, nagu nõutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1860, et hoida püsivat relvarahu, mis tähendab ühtlasi Iisraeli vägede väljaviimist, piiriületuspunktide püsivat taasavamist, blokaadi tühistamist ning relvade ja laskemoona salakaubaveo ärahoidmist; |
| --- | --- |

2.

nõustub, et Gazas on vaja viivitamatult kehtestada kord ja tagatised, nagu nõutakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1860, et hoida püsivat relvarahu, mis tähendab ühtlasi Iisraeli vägede väljaviimist, piiriületuspunktide püsivat taasavamist, blokaadi tühistamist ning relvade ja laskemoona salakaubaveo ärahoidmist;

| 3. | nõuab läbirääkimiste teel vaherahu sõlmimist, mille peaks kindlustama rahvusvahelise üldsuse poolt Lähis-Ida neliku ja Araabia Liiga koordineerimisel loodav mehhanism, mis võib sisaldada selge mandaadi alusel rahvusvaheliste jõudude kohalesaatmist, et taastada julgeolek ning tagada vaherahust kinnipidamine Iisraeli ja Gaza sektori elanike huvides, pöörates erilist tähelepanu Egiptuse ja Gaza sektori piiri kontrollimisele, mis kujutab endast olulist rolli Egiptusele; kutsub nõukogu üles suurendama survet jätkuva vägivalla peatamiseks; ergutab rahvusvahelise üldsuse, eelkõige Egiptuse ja Euroopa Liidu seni tehtud diplomaatilisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

3.

nõuab läbirääkimiste teel vaherahu sõlmimist, mille peaks kindlustama rahvusvahelise üldsuse poolt Lähis-Ida neliku ja Araabia Liiga koordineerimisel loodav mehhanism, mis võib sisaldada selge mandaadi alusel rahvusvaheliste jõudude kohalesaatmist, et taastada julgeolek ning tagada vaherahust kinnipidamine Iisraeli ja Gaza sektori elanike huvides, pöörates erilist tähelepanu Egiptuse ja Gaza sektori piiri kontrollimisele, mis kujutab endast olulist rolli Egiptusele; kutsub nõukogu üles suurendama survet jätkuva vägivalla peatamiseks; ergutab rahvusvahelise üldsuse, eelkõige Egiptuse ja Euroopa Liidu seni tehtud diplomaatilisi jõupingutusi;

| 4. | on šokeeritud Gaza tsiviilelanikkonna kannatustest; mõistab sügavalt hukka eelkõige asjaolu, et rünnakute käigus on tabatud tsiviil- ja ÜRO sihtmärke; avaldab kaastunnet tsiviilelanikkonnale, kes kannatab vägivalla all Gaza sektoris ja Lõuna-Israelis; |
| --- | --- |

4.

on šokeeritud Gaza tsiviilelanikkonna kannatustest; mõistab sügavalt hukka eelkõige asjaolu, et rünnakute käigus on tabatud tsiviil- ja ÜRO sihtmärke; avaldab kaastunnet tsiviilelanikkonnale, kes kannatab vägivalla all Gaza sektoris ja Lõuna-Israelis;

| 5. | nõuab äärmiselt tungivalt, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi ning tagaksid abi pideva ja küllaldase liikumise humanitaarkoridoride kaudu; nõuab tungivalt, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid välisajakirjanikel sündmusi kohapeal jälgida; |
| --- | --- |

5.

nõuab äärmiselt tungivalt, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi ning tagaksid abi pideva ja küllaldase liikumise humanitaarkoridoride kaudu; nõuab tungivalt, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid välisajakirjanikel sündmusi kohapeal jälgida;

| 6. | kutsub Iisraeli üles täitma rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi; kutsub Hamasi üles lõpetama raketirünnakud ja võtma endale vastutuse, kohustudes osalema poliitilises protsessis, mille eesmärk on taastada Palestiina-sisene dialoog ning anda panus kestvasse läbirääkimisprotsessi; |
| --- | --- |

6.

kutsub Iisraeli üles täitma rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi; kutsub Hamasi üles lõpetama raketirünnakud ja võtma endale vastutuse, kohustudes osalema poliitilises protsessis, mille eesmärk on taastada Palestiina-sisene dialoog ning anda panus kestvasse läbirääkimisprotsessi;

| 7. | nõuab, et Euroopa Liit võtaks jõulisema ja ühtsema poliitilise positsiooni ning kutsub nõukogu üles kasutama võimalust teha koostööd Ameerika Ühendriikide uue administratsiooniga, et lõpetada konflikt kokkuleppega, mis põhineb kahe riigi lahendusel ning mille eesmärk on luua Lähis-Idas uus rahumeelne piirkondlik julgeolekustruktuur; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Euroopa Liit võtaks jõulisema ja ühtsema poliitilise positsiooni ning kutsub nõukogu üles kasutama võimalust teha koostööd Ameerika Ühendriikide uue administratsiooniga, et lõpetada konflikt kokkuleppega, mis põhineb kahe riigi lahendusel ning mille eesmärk on luua Lähis-Idas uus rahumeelne piirkondlik julgeolekustruktuur;

| 8. | rõhutab Palestiina ühiskonna kõikide rühmade vahelise lepitusprotsessi uuendamise suurt tähtsust, lähtudes 8. veebruari 2007. aasta Meka kokkuleppest, mis tähendab, et tunnistatakse varasemaid kokkuleppeid, sh Iisraeli õigust eksisteerida; rõhutab seoses sellega vajadust püsiva geograafilise ühenduse järele Gaza sektori ja Jordani Läänekalda vahel ning nende rahumeelse ja püsiva poliitilise taasühendamise järele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab Palestiina ühiskonna kõikide rühmade vahelise lepitusprotsessi uuendamise suurt tähtsust, lähtudes 8. veebruari 2007. aasta Meka kokkuleppest, mis tähendab, et tunnistatakse varasemaid kokkuleppeid, sh Iisraeli õigust eksisteerida; rõhutab seoses sellega vajadust püsiva geograafilise ühenduse järele Gaza sektori ja Jordani Läänekalda vahel ning nende rahumeelse ja püsiva poliitilise taasühendamise järele;

| 9. | rõhutab, et ainult tõelised sammud rahu suunas ning Jordani Läänekalda ja Gaza olukorra oluline paraminemine kohapeal saab tugevdada Palestiina omavalitsuse legitiimsust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ainult tõelised sammud rahu suunas ning Jordani Läänekalda ja Gaza olukorra oluline paraminemine kohapeal saab tugevdada Palestiina omavalitsuse legitiimsust;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule kogule, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Egiptuse valitsusele ja parlamendile ning Araabia Liiga peasekretärile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina seadusandlikule kogule, Iisraeli valitsusele, Knessetile, Egiptuse valitsusele ja parlamendile ning Araabia Liiga peasekretärile.

---

(1)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 324.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 579.

(3)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 138.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0064.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/102 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/102

---

Olukord Somaali poolsaarel

P6_TA(2009)0026

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaali poolsaarel

(2010/C 46 E/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Somaali poolsaare riikide kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Somaali poolsaare riikide kohta;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni 8. detsembril 2008 heaks kiidetud aruannet lähetuse kohta Somaali poolsaare riikidesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni 8. detsembril 2008 heaks kiidetud aruannet lähetuse kohta Somaali poolsaare riikidesse;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et lahendamata piirikonfliktid Etioopia ja Eritrea ning Eritrea ja Djibouti vahel mõjutavad negatiivselt rahu ja julgeolekut Somaali poolsaarel; arvestades, et olukord Somaalias on halvenenud maailma üheks tõsisemaks humanitaar- ja julgeolekukriisiks; arvestades, et olukord Sudaanis on suur ohutegur piirkonna julgeolekule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et lahendamata piirikonfliktid Etioopia ja Eritrea ning Eritrea ja Djibouti vahel mõjutavad negatiivselt rahu ja julgeolekut Somaali poolsaarel; arvestades, et olukord Somaalias on halvenenud maailma üheks tõsisemaks humanitaar- ja julgeolekukriisiks; arvestades, et olukord Sudaanis on suur ohutegur piirkonna julgeolekule;

| B. | arvestades, et Etioopia ja Eritrea lõpetasid omavahelise sõja, kirjutades alla rahvusvahelise vahendustegevuse tulemusena sõlmitud Alžiiri lepingutele, millega nähti ette ÜRO rahuvalveoperatsiooni missiooni (UNMEE) ning Etioopia-Eritrea piirikomisjoni (EEBC) loomine, kuid siiani valitsevad kahe poole vahel erimeelsused lepingute ja EEBC otsuse rakendamise suhtes; arvestades, et UNMEE mandaat tuli 31. juulil 2008 lõpetada, kuna Eritrea takistas missiooni tegevust ja Etioopia keeldus ellu viimast EEBC otsust vaidlusaluse Badme piirkonna kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Etioopia ja Eritrea lõpetasid omavahelise sõja, kirjutades alla rahvusvahelise vahendustegevuse tulemusena sõlmitud Alžiiri lepingutele, millega nähti ette ÜRO rahuvalveoperatsiooni missiooni (UNMEE) ning Etioopia-Eritrea piirikomisjoni (EEBC) loomine, kuid siiani valitsevad kahe poole vahel erimeelsused lepingute ja EEBC otsuse rakendamise suhtes; arvestades, et UNMEE mandaat tuli 31. juulil 2008 lõpetada, kuna Eritrea takistas missiooni tegevust ja Etioopia keeldus ellu viimast EEBC otsust vaidlusaluse Badme piirkonna kohta;

| C. | arvestades, et juunis 2008 eskaleerus vägivald Eritrea ja Djibouti piiril Ras Doumeiras, mille tagajärjel hukkus 35 inimest ja kümneid sai vigastada; arvestades, et 12. juunil 2008 kutsus ÜRO Julgeolekunõukogu mõlemat poolt üles kehtestama vaherahu, viima relvajõud piirkonnast välja ning taastama endise olukorra; arvestades, et kuigi praegu on olukord rahulik, on väeüksuste lähedust arvestades oht, et konflikt võib eskaleeruda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juunis 2008 eskaleerus vägivald Eritrea ja Djibouti piiril Ras Doumeiras, mille tagajärjel hukkus 35 inimest ja kümneid sai vigastada; arvestades, et 12. juunil 2008 kutsus ÜRO Julgeolekunõukogu mõlemat poolt üles kehtestama vaherahu, viima relvajõud piirkonnast välja ning taastama endise olukorra; arvestades, et kuigi praegu on olukord rahulik, on väeüksuste lähedust arvestades oht, et konflikt võib eskaleeruda;

| D. | arvestades, et 29. oktoobril 2008 toimusid Somaalimaa pealinnas Hargeysas enesetapupommirünnakud Etioopia kaubandusesindusele, ÜRO territooriumile ja presidendipaleele üheaegselt rünnakutega Somaalia Puntlandi piirkonnas Bossasos, mille eest on vahistatud mitmed isikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 29. oktoobril 2008 toimusid Somaalimaa pealinnas Hargeysas enesetapupommirünnakud Etioopia kaubandusesindusele, ÜRO territooriumile ja presidendipaleele üheaegselt rünnakutega Somaalia Puntlandi piirkonnas Bossasos, mille eest on vahistatud mitmed isikud;

| E. | arvestades, et 2008. aasta novembris toimus Djiboutis läbirääkimiste uus voor, mille tulemusena allkirjastati võimujagamislepe Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse (TFG) ja opositsioonilise Somaalia-Djibouti Taasvabastamise Alliansi (ARS-D) esindajate vahel, millega mõlemad pooled teatasid avalikult oma toetusest uurimiskomisjonile, mille ülesanne on uurida inimõiguste rikkumisi Somaalias; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2008. aasta novembris toimus Djiboutis läbirääkimiste uus voor, mille tulemusena allkirjastati võimujagamislepe Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse (TFG) ja opositsioonilise Somaalia-Djibouti Taasvabastamise Alliansi (ARS-D) esindajate vahel, millega mõlemad pooled teatasid avalikult oma toetusest uurimiskomisjonile, mille ülesanne on uurida inimõiguste rikkumisi Somaalias;

| F. | arvestades, et Nairobis 29. oktoobril 2008 toimunud konverentsil, millel osalesid föderaalsete üleminekuinstitutsioonide esindajad ja föderaalse üleminekuparlamendi liikmed, võttis Valitsustevaheline Arenguamet (IGAD) vastu seitsmepunktilise tegevuskava Somaalia rahuprotsessi toetuseks ning seadis sisse selle rakendamise järelevalvemehhanismi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Nairobis 29. oktoobril 2008 toimunud konverentsil, millel osalesid föderaalsete üleminekuinstitutsioonide esindajad ja föderaalse üleminekuparlamendi liikmed, võttis Valitsustevaheline Arenguamet (IGAD) vastu seitsmepunktilise tegevuskava Somaalia rahuprotsessi toetuseks ning seadis sisse selle rakendamise järelevalvemehhanismi;

| G. | arvestades, et alates 2008. aasta novembrist on Etioopia järk-järgult oma vägesid Muqdishost ja teistest piirkondadest Somaalias välja viinud; arvestades, et Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), mis alates 2007. aasta märtsist on tegutsenud peamiselt Muqdishos, jääb nüüd ainukeseks kohalviibivaks missiooniks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 2008. aasta novembrist on Etioopia järk-järgult oma vägesid Muqdishost ja teistest piirkondadest Somaalias välja viinud; arvestades, et Aafrika Liidu missioon Somaalias (AMISOM), mis alates 2007. aasta märtsist on tegutsenud peamiselt Muqdishos, jääb nüüd ainukeseks kohalviibivaks missiooniks;

| H. | arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ei ole suutnud nelja aastaga luua laiapõhjalist valitsust; arvestades, et president Abdullahi hiljutise tagasiastumise tagajärjel valitseb reaalne oht, et rivaalitsevad rühmitused võivad uuesti lahingutegevust alustada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Somaalia föderaalne üleminekuvalitsus ei ole suutnud nelja aastaga luua laiapõhjalist valitsust; arvestades, et president Abdullahi hiljutise tagasiastumise tagajärjel valitseb reaalne oht, et rivaalitsevad rühmitused võivad uuesti lahingutegevust alustada;

| I. | arvestades, et piraatlus on teine suur julgeolekuprobleem Somaali poolsaare piirkonnas; arvestades, et piraatlusega ei ole võimalik võidelda üksnes sõjaliste vahenditega, vaid see sõltub ennekõike rahu, arengu ja riigi ülesehitamise edukusest Somaalias; arvestades, et piraatluse tõttu pidi maailma toiduabi programm (WFP) peatama toiduabi kohaletoimetamise Somaaliasse, mis halvendas juba niigi ebakindlat humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et piraatlus on teine suur julgeolekuprobleem Somaali poolsaare piirkonnas; arvestades, et piraatlusega ei ole võimalik võidelda üksnes sõjaliste vahenditega, vaid see sõltub ennekõike rahu, arengu ja riigi ülesehitamise edukusest Somaalias; arvestades, et piraatluse tõttu pidi maailma toiduabi programm (WFP) peatama toiduabi kohaletoimetamise Somaaliasse, mis halvendas juba niigi ebakindlat humanitaarolukorda;

| J. | arvestades, et EL käivitas 8. detsembril 2008 mereoperatsiooni EU NAVFOR Somalia (ehk operatsiooni Atalanta), mille eesmärk on kaitsta maailma toiduabi programmi merekonvoisid ja teisi Somaalia lähedastes vetes liiklevaid kaubalaevu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL käivitas 8. detsembril 2008 mereoperatsiooni EU NAVFOR Somalia (ehk operatsiooni Atalanta), mille eesmärk on kaitsta maailma toiduabi programmi merekonvoisid ja teisi Somaalia lähedastes vetes liiklevaid kaubalaevu;

| K. | arvestades, et Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe (CPA) rakendamise läbikukkumine võib tuua kaasa lahkulöömise, millega tõenäoliselt kaasneb sõjaline konflikt piirialade naftavarude üle; arvestades, et lahkulöömine tooks suure tõenäosusega kaasa riigi täieliku lagunemise, kus Dārfūr ja riigi idaosa taotlevad iseseisvust ning sellega kaasnevad etniliste kogukondade vahelised konfliktid, mida veelgi õhutab naaberriikide, sealhulgas Eritrea sekkumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe (CPA) rakendamise läbikukkumine võib tuua kaasa lahkulöömise, millega tõenäoliselt kaasneb sõjaline konflikt piirialade naftavarude üle; arvestades, et lahkulöömine tooks suure tõenäosusega kaasa riigi täieliku lagunemise, kus Dārfūr ja riigi idaosa taotlevad iseseisvust ning sellega kaasnevad etniliste kogukondade vahelised konfliktid, mida veelgi õhutab naaberriikide, sealhulgas Eritrea sekkumine;

| L. | arvestades, et Djibouti ees seisavad jätkuvalt väga suured probleemid ja riigi olukord on maailma toidukriisi tagajärjel muutumas murettekitavaks; arvestades, et Etioopia somaali piirkond Ogaden kannatab ägeda põua alla ning vaatamata hiljutistele edusammudele maailma toiduabi programmi toiduabi kohaletoimetamisel piirkonnas, ei jõua piirkonna elanikeni nendele mõeldud toiduabi, mis on valitsuse kontrolli all, ning jätkuvalt tuleb teateid viivitustest, mis on tingitud sellest, et somaali piirkonnas liikumiseks on vaja sõjaväe luba; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Djibouti ees seisavad jätkuvalt väga suured probleemid ja riigi olukord on maailma toidukriisi tagajärjel muutumas murettekitavaks; arvestades, et Etioopia somaali piirkond Ogaden kannatab ägeda põua alla ning vaatamata hiljutistele edusammudele maailma toiduabi programmi toiduabi kohaletoimetamisel piirkonnas, ei jõua piirkonna elanikeni nendele mõeldud toiduabi, mis on valitsuse kontrolli all, ning jätkuvalt tuleb teateid viivitustest, mis on tingitud sellest, et somaali piirkonnas liikumiseks on vaja sõjaväe luba;

| M. | arvestades, et olukord inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja valitsemise alal kõikides Somaali poolsaare riikides on ELis palju aastaid tekitanud suurt muret; arvestades, et on usaldusväärseid teateid meelevaldsetest vahistamistest, sunniviisilisest tööst, vangide piinamisest ja väärkohtlemisest, samuti ajakirjanike tagakiusamisest ja poliitilistest repressioonidest piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et olukord inimõiguste, õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja valitsemise alal kõikides Somaali poolsaare riikides on ELis palju aastaid tekitanud suurt muret; arvestades, et on usaldusväärseid teateid meelevaldsetest vahistamistest, sunniviisilisest tööst, vangide piinamisest ja väärkohtlemisest, samuti ajakirjanike tagakiusamisest ja poliitilistest repressioonidest piirkonnas;

| N. | arvestades, et inimõiguste rikkumiste seas Somaalias on ka kahe Itaaliast pärit katoliku nunna Maria Teresa Olivero ja Caterina Giraudo röövimine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimõiguste rikkumiste seas Somaalias on ka kahe Itaaliast pärit katoliku nunna Maria Teresa Olivero ja Caterina Giraudo röövimine;

| O. | arvestades, et Djiboutis, kus 2008. aasta juulis keelustati opositsiooniline erakond Demokraatliku Uuenduse Liikumine (MRD) täielikult põhjendamatul alusel seoses toetusega Eritrea rünnakule Djibouti vastu, on probleemiks opositsioonierakondadele äärmiselt ebasoodne enamushääletuse süsteem, mida rakendati 2008. aasta parlamendivalimistel, ning et siiani ei ole oma töökohtadele ennistatud ametiühingu Djibouti Töötajate Liidu/Djibouti Töötajate Üldliidu (UDT/UGTD) juhte, kes vallandati seoses nende ametiühingutegevusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Djiboutis, kus 2008. aasta juulis keelustati opositsiooniline erakond Demokraatliku Uuenduse Liikumine (MRD) täielikult põhjendamatul alusel seoses toetusega Eritrea rünnakule Djibouti vastu, on probleemiks opositsioonierakondadele äärmiselt ebasoodne enamushääletuse süsteem, mida rakendati 2008. aasta parlamendivalimistel, ning et siiani ei ole oma töökohtadele ennistatud ametiühingu Djibouti Töötajate Liidu/Djibouti Töötajate Üldliidu (UDT/UGTD) juhte, kes vallandati seoses nende ametiühingutegevusega;

| P. | arvestades, et Etioopia valitsusvälistes organisatsioonides ja opositsiooniringkondades valitseb hirmu õhkkond seoses sellega, et valitsuse kontroll on suurenenud ja poliitilist vabadust on hiljuti vastu võetud ajakirjandusseaduse ja parteide registreerimise seadusega vähendatud; arvestades, et Etioopia valitsuse poolt vastu võetud ja parlamendis ratifitseeritud seadus valitsusväliste organisatsioonide kohta (heategevuslike organisatsioonide ja ühenduste registreerimiseks esitamise ja reguleerimise seadus) võib tõsiselt piirata võrdõiguslikkuse, õigluse, inimõiguste ja konfliktide lahendamisega tegelevate rahvusvaheliste ja Etioopia ühenduste tegevust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Etioopia valitsusvälistes organisatsioonides ja opositsiooniringkondades valitseb hirmu õhkkond seoses sellega, et valitsuse kontroll on suurenenud ja poliitilist vabadust on hiljuti vastu võetud ajakirjandusseaduse ja parteide registreerimise seadusega vähendatud; arvestades, et Etioopia valitsuse poolt vastu võetud ja parlamendis ratifitseeritud seadus valitsusväliste organisatsioonide kohta (heategevuslike organisatsioonide ja ühenduste registreerimiseks esitamise ja reguleerimise seadus) võib tõsiselt piirata võrdõiguslikkuse, õigluse, inimõiguste ja konfliktide lahendamisega tegelevate rahvusvaheliste ja Etioopia ühenduste tegevust;

Piirkondlik julgeolek

| 1. | kutsub Etioopia valitsust üles kiitma ametlikult lõpliku ja siduvana heaks EEBC kaardikoordinaatidel põhineva demarkatsioonijoone Eritrea ja Etioopia vahel; kutsub Eritrea valitsust üles nõustuma dialoogiga Etioopiaga, et tegeleda väeüksuste piirilt väljaviimise protsessiga ja piiri füüsilise mahamärkimisega vastavalt EEBC otsusele, samuti suhete normaliseerimisega kahe riigi vahel, kaasa arvatud piiri avamisega kaubavahetuseks; palub rahvusvahelisel üldsusel ja ELil avaldada mõlemale poolele survet praegusest ummikust väljapääsu leidmiseks; |
| --- | --- |

1.

kutsub Etioopia valitsust üles kiitma ametlikult lõpliku ja siduvana heaks EEBC kaardikoordinaatidel põhineva demarkatsioonijoone Eritrea ja Etioopia vahel; kutsub Eritrea valitsust üles nõustuma dialoogiga Etioopiaga, et tegeleda väeüksuste piirilt väljaviimise protsessiga ja piiri füüsilise mahamärkimisega vastavalt EEBC otsusele, samuti suhete normaliseerimisega kahe riigi vahel, kaasa arvatud piiri avamisega kaubavahetuseks; palub rahvusvahelisel üldsusel ja ELil avaldada mõlemale poolele survet praegusest ummikust väljapääsu leidmiseks;

| 2. | palub nõukogul nimetada Somaali poolsaare piirkonda ELi eriesindaja; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul nimetada Somaali poolsaare piirkonda ELi eriesindaja;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil jätkata jõupingutusi Somaali poolsaare rahu, julgeoleku ja arengu piirkondliku poliitilise partnerluse raames, et teha kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid, mis võiksid algatada toimiva koostöö Eritrea ja Etioopia vahel, näiteks energiavarustuse, piiriülese kaubanduse ja sadamate valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil jätkata jõupingutusi Somaali poolsaare rahu, julgeoleku ja arengu piirkondliku poliitilise partnerluse raames, et teha kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid, mis võiksid algatada toimiva koostöö Eritrea ja Etioopia vahel, näiteks energiavarustuse, piiriülese kaubanduse ja sadamate valdkonnas;

| 4. | kutsub Eritrea valitsust üles liikmesuse peatamist IGADis uuesti läbi vaatama; palub Aafrika Liidu ja IGADi juhtidel jätkata Eritrea kaasamist ja ergutada riigi valitsust taasühinema piirkondlike ja allpiirkondlike koostöövormidega; |
| --- | --- |

4.

kutsub Eritrea valitsust üles liikmesuse peatamist IGADis uuesti läbi vaatama; palub Aafrika Liidu ja IGADi juhtidel jätkata Eritrea kaasamist ja ergutada riigi valitsust taasühinema piirkondlike ja allpiirkondlike koostöövormidega;

| 5. | kutsub Eritrea valitsust üles nõustuma sellega, et kutsuda ühiselt Djibouti valitsusega piirkonda sõltumatu uurimismissioon, mis uuriks olukorda Ras Doumeiras; kutsub mõlemat poolt üles toetuma dialoogile ja diplomaatiliste vahenditele, et taastada suhted kahe riigi vahel; |
| --- | --- |

5.

kutsub Eritrea valitsust üles nõustuma sellega, et kutsuda ühiselt Djibouti valitsusega piirkonda sõltumatu uurimismissioon, mis uuriks olukorda Ras Doumeiras; kutsub mõlemat poolt üles toetuma dialoogile ja diplomaatiliste vahenditele, et taastada suhted kahe riigi vahel;

| 6. | palub nõukogul ja komisjonil jätkata toetust institutsioonide ülesehitamisele Somaalias, Djibouti rahulepingu elluviimisele ja IGADi tegevusele rahuprotsessis; nõuab tungivalt AMISOMi tugevdamist ja ÜRO stabiliseerimisjõudude kohaleviimist niipea, kui poliitilised ja julgeolekutingimused seda võimaldavad; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogul ja komisjonil jätkata toetust institutsioonide ülesehitamisele Somaalias, Djibouti rahulepingu elluviimisele ja IGADi tegevusele rahuprotsessis; nõuab tungivalt AMISOMi tugevdamist ja ÜRO stabiliseerimisjõudude kohaleviimist niipea, kui poliitilised ja julgeolekutingimused seda võimaldavad;

| 7. | mõistab hukka viimastel kuudel üha sagenenud rünnakud humanitaartöötajate vastu, mis on tõsiselt piiranud abioperatsioone ja aidanud kaasa humanitaarolukorra halvenemisele Somaalias; kutsub ÜRO humanitaarkoordinaatorit Somaalias üles pidama läbirääkimisi humanitaarjuurdepääsu üle Djibouti rahuprotsessist eraldi, üksikute geograafiliste alade kaupa, ning kiirendama toidutarneid ja leevendama masendavat humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka viimastel kuudel üha sagenenud rünnakud humanitaartöötajate vastu, mis on tõsiselt piiranud abioperatsioone ja aidanud kaasa humanitaarolukorra halvenemisele Somaalias; kutsub ÜRO humanitaarkoordinaatorit Somaalias üles pidama läbirääkimisi humanitaarjuurdepääsu üle Djibouti rahuprotsessist eraldi, üksikute geograafiliste alade kaupa, ning kiirendama toidutarneid ja leevendama masendavat humanitaarolukorda;

| 8. | rõhutab, et pärast Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe saavutamises osalemist Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse poolt tuleb nüüd tingimata jätkata jõupingutusi kokkuleppe elluviimiseks ja vajaliku surve jätkamiseks; palub seetõttu nõukogul ja rahvusvahelisel üldsusel suurendada toetust Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe elluviimisele ning tagada ÜRO ja Aafrika Liidu Dārfūri missiooni (UNAMID) täielik positsioonidele viimine; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et pärast Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe saavutamises osalemist Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse poolt tuleb nüüd tingimata jätkata jõupingutusi kokkuleppe elluviimiseks ja vajaliku surve jätkamiseks; palub seetõttu nõukogul ja rahvusvahelisel üldsusel suurendada toetust Põhja- ja Lõuna-Sudaani üldise rahukokkuleppe elluviimisele ning tagada ÜRO ja Aafrika Liidu Dārfūri missiooni (UNAMID) täielik positsioonidele viimine;

| 9. | palub nõukogul ja komisjonil jätkata toetust IGADile ja selle jõupingutustele piirkonna integratsioonikava väljatöötamisel ning tugevdada IGADi institutsioone; |
| --- | --- |

9.

palub nõukogul ja komisjonil jätkata toetust IGADile ja selle jõupingutustele piirkonna integratsioonikava väljatöötamisel ning tugevdada IGADi institutsioone;

Toiduainetega kindlustatus ja areng

| 10. | kutsub Eritrea valitsust üles tegema toiduainetega kindlustatuse olukorra hindamisel tihedamat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et oleks võimalik õigeaegselt ja sihipäraselt tegutseda; |
| --- | --- |

10.

kutsub Eritrea valitsust üles tegema toiduainetega kindlustatuse olukorra hindamisel tihedamat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, et oleks võimalik õigeaegselt ja sihipäraselt tegutseda;

| 11. | palub Eritrea valitsusel võimaldada komisjonile takistamatu juurdepääsu komisjoni rahastatavatele projektidele ning suurendada avatust ühiselt kokku lepitud projektidele ja programmidele suunatud tehniliseks abiks; kutsub Eritrea valitsust üles kohandama valitsusväliste organisatsioonide registreerimiseks esitamise seadust, et leevendada valitsusvälistele organisatsioonidele, kes on valmis osalema arengutegevuses Eritreas, esitatavaid rahalisi nõudeid; |
| --- | --- |

11.

palub Eritrea valitsusel võimaldada komisjonile takistamatu juurdepääsu komisjoni rahastatavatele projektidele ning suurendada avatust ühiselt kokku lepitud projektidele ja programmidele suunatud tehniliseks abiks; kutsub Eritrea valitsust üles kohandama valitsusväliste organisatsioonide registreerimiseks esitamise seadust, et leevendada valitsusvälistele organisatsioonidele, kes on valmis osalema arengutegevuses Eritreas, esitatavaid rahalisi nõudeid;

| 12. | palub Etioopia valitsusel võimaldada humanitaarorganisatsioonidele täielik juurdepääs somaali Ogadeni piirkonnale ning luua kõik vajalikud tingimused selleks, et abi jõuaks kogu piirkonnas abisaajateni; |
| --- | --- |

12.

palub Etioopia valitsusel võimaldada humanitaarorganisatsioonidele täielik juurdepääs somaali Ogadeni piirkonnale ning luua kõik vajalikud tingimused selleks, et abi jõuaks kogu piirkonnas abisaajateni;

| 13. | palub komisjonil jätkata toetust piiriüleste probleemide piirkondlikele lahendustele ELi rahu, julgeoleku ja arengu piirkondliku poliitilise partnerluse kaudu, eelkõige veevarude piirkondlikul haldamisel, mis on toiduainetega kindlustatuse oluline osa; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil jätkata toetust piiriüleste probleemide piirkondlikele lahendustele ELi rahu, julgeoleku ja arengu piirkondliku poliitilise partnerluse kaudu, eelkõige veevarude piirkondlikul haldamisel, mis on toiduainetega kindlustatuse oluline osa;

| 14. | palub komisjonil kontrollida, et ühtki abiprogrammi, sealhulgas „raha töö eest” programme, ei rakendataks sunniviisilise töö abil; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil kontrollida, et ühtki abiprogrammi, sealhulgas „raha töö eest” programme, ei rakendataks sunniviisilise töö abil;

Inimõigused, demokraatia ja valitsemine

| 15. | kutsub Eritrea valitsust üles tegema avalikult teatavaks vangide asukoht ja nende tervislik seisund ning esitama kõikidele poliitvangidele ja vangistatud ajakirjanikele süüdistus ja tooma nad kohtu ette või vastasel korral nad otsekohe tingimusteta vabastama; |
| --- | --- |

15.

kutsub Eritrea valitsust üles tegema avalikult teatavaks vangide asukoht ja nende tervislik seisund ning esitama kõikidele poliitvangidele ja vangistatud ajakirjanikele süüdistus ja tooma nad kohtu ette või vastasel korral nad otsekohe tingimusteta vabastama;

| 16. | kutsub Eritrea valitsust üles täielikult austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas ühinemisvabadust, sõnavabadust, meediavabadust ja südametunnistusevabadust; |
| --- | --- |

16.

kutsub Eritrea valitsust üles täielikult austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas ühinemisvabadust, sõnavabadust, meediavabadust ja südametunnistusevabadust;

| 17. | väljendab sügavat muret seoses Rootsi-Eritrea ajakirjaniku Dawit Isaaki jätkuva vangistusega Eritreas, keda on kinni peetud alates tema vahistamisest 2001. aasta septembris, ilma et tema üle oleks kohut mõistetud, ning nõuab Dawit Isaaki ja teiste vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

17.

väljendab sügavat muret seoses Rootsi-Eritrea ajakirjaniku Dawit Isaaki jätkuva vangistusega Eritreas, keda on kinni peetud alates tema vahistamisest 2001. aasta septembris, ilma et tema üle oleks kohut mõistetud, ning nõuab Dawit Isaaki ja teiste vangistatud ajakirjanike viivitamatut vabastamist;

| 18. | palub ELil vaadata läbi suhtumine Eritreasse, kui viimane ei tee mingeid edusamme Cotonou lepingu oluliste osade (artikkel 9) täitmise suunas, eelkõige kõige põhilisemates inimõiguste küsimustes (Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) juurdepääs vanglatele, „G11” vangide vabastamine); |
| --- | --- |

18.

palub ELil vaadata läbi suhtumine Eritreasse, kui viimane ei tee mingeid edusamme Cotonou lepingu oluliste osade (artikkel 9) täitmise suunas, eelkõige kõige põhilisemates inimõiguste küsimustes (Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) juurdepääs vanglatele, „G11” vangide vabastamine);

| 19. | kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust üles mõistma kahe Itaaliast pärit katoliku nunna röövimine hukka ning rakendama abinõusid selleks, et kiirendada nende vabastamist ja vältida edasisi röövimisi; |
| --- | --- |

19.

kutsub Somaalia föderaalset üleminekuvalitsust üles mõistma kahe Itaaliast pärit katoliku nunna röövimine hukka ning rakendama abinõusid selleks, et kiirendada nende vabastamist ja vältida edasisi röövimisi;

| 20. | kutsub Djibouti ametivõime üles kaitsma opositsioonierakondade ja sõltumatute inimõigusorganisatsioonide poliitilisi õigusi, sealhulgas tagama täielikult ajakirjandusvabadust, ühinemisvabadust ja sõnavabadust; rõhutab vajadust valitsuse ja opositsiooni sisulise dialoogi järele, mis viiks valimisseaduse muutmiseni, nii et see võimaldaks olemasolevate poliitiliste erakondade õiglasemat esindatust parlamendis; palub Djibouti ametivõimudel võimaldada opositsioonierakonnal MRD tegevust taasalustada ja ennistada tööle ametiühingu UDT/UGTD kõik juhid, kes vallandati nende ametiühingutegevusega seotud põhjustel; |
| --- | --- |

20.

kutsub Djibouti ametivõime üles kaitsma opositsioonierakondade ja sõltumatute inimõigusorganisatsioonide poliitilisi õigusi, sealhulgas tagama täielikult ajakirjandusvabadust, ühinemisvabadust ja sõnavabadust; rõhutab vajadust valitsuse ja opositsiooni sisulise dialoogi järele, mis viiks valimisseaduse muutmiseni, nii et see võimaldaks olemasolevate poliitiliste erakondade õiglasemat esindatust parlamendis; palub Djibouti ametivõimudel võimaldada opositsioonierakonnal MRD tegevust taasalustada ja ennistada tööle ametiühingu UDT/UGTD kõik juhid, kes vallandati nende ametiühingutegevusega seotud põhjustel;

| 21. | palub Djibouti ametivõimudel rakendada abinõusid selleks, et tagada kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) asjakohaste peamiste konventsioonidega ametiühingute õiguste parem kaitse nii seadustega kui ka praktikas; |
| --- | --- |

21.

palub Djibouti ametivõimudel rakendada abinõusid selleks, et tagada kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) asjakohaste peamiste konventsioonidega ametiühingute õiguste parem kaitse nii seadustega kui ka praktikas;

| 22. | väljendab kahetsust, et Etioopia parlament ratifitseeris heategevuslike organisatsioonide ja ühenduste registreerimiseks esitamise ja reguleerimise seaduse; nõuab, et seaduses tehtaks olulisi muudatusi, et tagada põhiliste inimõiguste järgimine; nõuab, et seadust ei rakendataks kitsendavalt ning et komisjon jälgiks tähelepanelikult selle rakendamist; |
| --- | --- |

22.

väljendab kahetsust, et Etioopia parlament ratifitseeris heategevuslike organisatsioonide ja ühenduste registreerimiseks esitamise ja reguleerimise seaduse; nõuab, et seaduses tehtaks olulisi muudatusi, et tagada põhiliste inimõiguste järgimine; nõuab, et seadust ei rakendataks kitsendavalt ning et komisjon jälgiks tähelepanelikult selle rakendamist;

| 23. | nõuab tungivalt, et Etioopia ametivõimud vaataksid läbi ajakirjandusseaduse ja erakondade registreerimise seaduse ning valimiskomitee koosseisu, et opositsioonierakondadele oleksid tagatud nende poliitilised õigused; nõuab tungivalt, et Etioopia ametivõimud uuriksid süüdistusi opositsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ahistamise ja meelevaldsete kinnipidamiste kohta ning tooks selle eest vastutavad isikud kohtu ette; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et Etioopia ametivõimud vaataksid läbi ajakirjandusseaduse ja erakondade registreerimise seaduse ning valimiskomitee koosseisu, et opositsioonierakondadele oleksid tagatud nende poliitilised õigused; nõuab tungivalt, et Etioopia ametivõimud uuriksid süüdistusi opositsiooni ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ahistamise ja meelevaldsete kinnipidamiste kohta ning tooks selle eest vastutavad isikud kohtu ette;

| 24. | on šokeeritud opositsioonierakonna Demokraatia ja Õigluse Liidu (UDJ) juhi Birtukan Midekssa vangistamisest ning nõuab, et ta viivitamatult ja tingimusteta vabastataks; |
| --- | --- |

24.

on šokeeritud opositsioonierakonna Demokraatia ja Õigluse Liidu (UDJ) juhi Birtukan Midekssa vangistamisest ning nõuab, et ta viivitamatult ja tingimusteta vabastataks;

| 25. | kutsub Etioopia ametivõime üles kiiresti menetlema Etioopia rahvusliku õpetajate assotsiatsiooni (NTA) registreerimistaotlust kooskõlas asjakohaste õigusaktide ja eeskirjadega ning lõpetama selle ühenduse liikmete tagakiusamise; |
| --- | --- |

25.

kutsub Etioopia ametivõime üles kiiresti menetlema Etioopia rahvusliku õpetajate assotsiatsiooni (NTA) registreerimistaotlust kooskõlas asjakohaste õigusaktide ja eeskirjadega ning lõpetama selle ühenduse liikmete tagakiusamise;

| 26. | kutsub Etioopia, Eritrea ja Djibouti valitsust ning nõukogu üles kooskõlas läbivaadatud Cotonou lepingu artikliga 8 ja VII lisaga leppima ühiselt kokku poliitilise dialoogi süvendamises inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi alal, sealhulgas ülalnimetatud küsimustes, et oleks võimalik määratleda võrdlusalused ja saavutada kohapeal käegakatsutavaid tulemusi; |
| --- | --- |

26.

kutsub Etioopia, Eritrea ja Djibouti valitsust ning nõukogu üles kooskõlas läbivaadatud Cotonou lepingu artikliga 8 ja VII lisaga leppima ühiselt kokku poliitilise dialoogi süvendamises inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi alal, sealhulgas ülalnimetatud küsimustes, et oleks võimalik määratleda võrdlusalused ja saavutada kohapeal käegakatsutavaid tulemusi;

| 27. | märgib, et Sudaanis peavad 2009. aastal toimuma valimised, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et üksikisikute, poliitiliste erakondade ja meedia sõna- ning organiseerumisvabadust piiravaid ning üldise rahukokkuleppe (CPA) ja ajutise rahvusliku põhiseadusega (INC) vastuolus olevaid seadusi ei ole siiani muudetud, samuti ei ole moodustatud rahvuslikku inimõiguste komisjoni; rõhutab, et selliste seaduste tühistamine ja nende asendamine õigusaktidega, mis on kooskõlas CPA ja INCga, ning rahvusliku inimõiguste komisjoni loomine on vajalikud eeltingimused selliseks keskkonnaks, milles saavad toimuda vabad ja õiglased valimised; |
| --- | --- |

27.

märgib, et Sudaanis peavad 2009. aastal toimuma valimised, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et üksikisikute, poliitiliste erakondade ja meedia sõna- ning organiseerumisvabadust piiravaid ning üldise rahukokkuleppe (CPA) ja ajutise rahvusliku põhiseadusega (INC) vastuolus olevaid seadusi ei ole siiani muudetud, samuti ei ole moodustatud rahvuslikku inimõiguste komisjoni; rõhutab, et selliste seaduste tühistamine ja nende asendamine õigusaktidega, mis on kooskõlas CPA ja INCga, ning rahvusliku inimõiguste komisjoni loomine on vajalikud eeltingimused selliseks keskkonnaks, milles saavad toimuda vabad ja õiglased valimised;

*

- *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Aafrika Liidu komisjoni esimehele, Aafrika Liidu Assamblee tegevesimehele, Aafrika Liidu peasekretärile, Üleaafrikalisele Parlamendile, Valitsustevahelise Arenguameti riikide valitsustele ja parlamentidele ning AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsiooni nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Aafrika Liidu komisjoni esimehele, Aafrika Liidu Assamblee tegevesimehele, Aafrika Liidu peasekretärile, Üleaafrikalisele Parlamendile, Valitsustevahelise Arenguameti riikide valitsustele ja parlamentidele ning AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/107 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/107

---

ELi Valgevene-strateegia

P6_TA(2009)0027

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi Valgevene-strateegia kohta

(2010/C 46 E/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eriti 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes pärast 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimisi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Valgevenes, eriti 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes pärast 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimisi (1);

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühise seisukoha 2008/844/ÜVJP kohta, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühise seisukoha 2008/844/ÜVJP kohta, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/276/ÜVJP teatud Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta (2);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldusi Valgevene kohta, milles kaotati keeld sõlmida poliitilisi kontakte Valgevene võimudega ja peatati kuueks kuuks viisakeeld Valgevene ametiisikutele, sealhulgas president Aleksjandr Lukašenkale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldusi Valgevene kohta, milles kaotati keeld sõlmida poliitilisi kontakte Valgevene võimudega ja peatati kuueks kuuks viisakeeld Valgevene ametiisikutele, sealhulgas president Aleksjandr Lukašenkale;

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta ELi inimõiguste aastaaruannet 2008 (14146/2/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta ELi inimõiguste aastaaruannet 2008 (14146/2/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule idapartnerluse kohta (KOM(2008)0823); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule idapartnerluse kohta (KOM(2008)0823);

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) valimiste vaatluse missiooni 27. novembri 2008. aasta lõplikku aruannet Valgevene 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) valimiste vaatluse missiooni 27. novembri 2008. aasta lõplikku aruannet Valgevene 28. septembri 2008. aasta parlamendivalimiste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et nõukogu kinnitas oma eelnimetatud 13. oktoobri 2008. aasta järeldustes eesmärki saavutada Valgevenega järkjärguline taaslähenemine ning valmisolekut arendada dialoogi Valgevene võimudega ning muude poliitiliste jõududega riigis, et toetada tõelisi edusamme demokraatia ja inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu kinnitas oma eelnimetatud 13. oktoobri 2008. aasta järeldustes eesmärki saavutada Valgevenega järkjärguline taaslähenemine ning valmisolekut arendada dialoogi Valgevene võimudega ning muude poliitiliste jõududega riigis, et toetada tõelisi edusamme demokraatia ja inimõiguste austamisel;

| B. | arvestades, et dialoogi edendamiseks Valgevene ametivõimudega ja positiivsete meetmete võtmiseks, mis tugevdaksid demokraatiat ja inimõiguste austamist, otsustas nõukogu, et Valgevene teatud valitsusametnike suhtes, välja arvatud 1999. ja 2000. aasta kadumistega seotud isikute ja keskvalimiskomisjoni esimehe suhtes kehtestatud reisipiiranguid ei tuleks kohaldada kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mida võidakse pikendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et dialoogi edendamiseks Valgevene ametivõimudega ja positiivsete meetmete võtmiseks, mis tugevdaksid demokraatiat ja inimõiguste austamist, otsustas nõukogu, et Valgevene teatud valitsusametnike suhtes, välja arvatud 1999. ja 2000. aasta kadumistega seotud isikute ja keskvalimiskomisjoni esimehe suhtes kehtestatud reisipiiranguid ei tuleks kohaldada kuue kuu pikkuse perioodi jooksul, mida võidakse pikendada;

| C. | arvestades, et vastuseks Valgevene tehtud edusammudele on komisjon juba astunud Valgevenega tugevdatud dialoogi sellistes valdkondades nagu energia, keskkond, toll, transport ja toidu ohutus ning kinnitanud oma valmisolekut laiendada veelgi mõlemale poolele kasulike tehniliste läbirääkimiste ulatust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastuseks Valgevene tehtud edusammudele on komisjon juba astunud Valgevenega tugevdatud dialoogi sellistes valdkondades nagu energia, keskkond, toll, transport ja toidu ohutus ning kinnitanud oma valmisolekut laiendada veelgi mõlemale poolele kasulike tehniliste läbirääkimiste ulatust;

| D. | arvestades, et OSCE/ODIHRi valimiste vaatluse missioon teatas oma lõpparuandes, et kuigi märgati mõningaid paranemismärke, ei vastanud 28. septembri 2008. aasta valimised, mis korraldati rangelt kontrollitud keskkonnas vaevu märgatava kampaaniaga ja mida iseloomustas läbipaistvuse puudumine häältelugemisel ning häälte liitmine mitmete valimisjaoskondade vahel, kokkuvõttes siiski rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatia standarditele; arvestades, et keskvalimiskomisjoni esimees Lidija Jermošina tunnistas, et „Euroopa partnerid ei tunnistanud 2008. aasta septembris toimunud valimisi täielikult ja tingimusteta rahvusvahelistele standarditele vastavaks”, mis tähendab, et valimiste kaugeim eesmärk jäi täitmata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et OSCE/ODIHRi valimiste vaatluse missioon teatas oma lõpparuandes, et kuigi märgati mõningaid paranemismärke, ei vastanud 28. septembri 2008. aasta valimised, mis korraldati rangelt kontrollitud keskkonnas vaevu märgatava kampaaniaga ja mida iseloomustas läbipaistvuse puudumine häältelugemisel ning häälte liitmine mitmete valimisjaoskondade vahel, kokkuvõttes siiski rahvusvaheliselt tunnustatud demokraatia standarditele; arvestades, et keskvalimiskomisjoni esimees Lidija Jermošina tunnistas, et „Euroopa partnerid ei tunnistanud 2008. aasta septembris toimunud valimisi täielikult ja tingimusteta rahvusvahelistele standarditele vastavaks”, mis tähendab, et valimiste kaugeim eesmärk jäi täitmata;

| E. | arvestades, et komisjon on käivitanud idapartnerluse algatuse koostöö tihendamiseks mitmete Ida-Euroopa riikidega, nende hulgas Valgevenega, tingimusel, et Valgevene täidab demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisega seotud konkreetsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on käivitanud idapartnerluse algatuse koostöö tihendamiseks mitmete Ida-Euroopa riikidega, nende hulgas Valgevenega, tingimusel, et Valgevene täidab demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisega seotud konkreetsed kriteeriumid;

| F. | arvestades, et Valgevene välisminister Sjarhei Martõnav teatas, et Valgevene suhtub positiivselt idapartnerluse algatuses osalemisesse ning lisas, et Valgevene kavatseb selles algatuses osaleda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Valgevene välisminister Sjarhei Martõnav teatas, et Valgevene suhtub positiivselt idapartnerluse algatuses osalemisesse ning lisas, et Valgevene kavatseb selles algatuses osaleda;

| G. | arvestades, et Valgevene ametivõimud määrasid opositsiooni aktivistile Aljaksandr Barazenkale aastase vabadust piirava karistuse tema tegevuse eest 2008. aasta jaanuaris toimunud meeleavaldusel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Valgevene ametivõimud määrasid opositsiooni aktivistile Aljaksandr Barazenkale aastase vabadust piirava karistuse tema tegevuse eest 2008. aasta jaanuaris toimunud meeleavaldusel;

| H. | arvestades, et Valgevene ametivõimud keelavad üha enamatel protestandi ja rooma-katoliku preestritel ja nunnadel oma usku kuulutada ja usuõpetust anda, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Valgevene ametivõimud keelavad üha enamatel protestandi ja rooma-katoliku preestritel ja nunnadel oma usku kuulutada ja usuõpetust anda,

| 1. | tunneb heameelt Valgevene ametivõimude otsuse üle registreerida Vabadusliikumine, mida juhib Valgevene endine presidendikandidaat Aljaksandr Milinkevitš; loodab, et Valgevene valitsus parandab tingimusi valitsusväliste rühmade, sealhulgas poliitiliste parteide ja inimõiguste organisatsiooni Naša Vjasna registreerimiseks ja tegevuseks; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Valgevene ametivõimude otsuse üle registreerida Vabadusliikumine, mida juhib Valgevene endine presidendikandidaat Aljaksandr Milinkevitš; loodab, et Valgevene valitsus parandab tingimusi valitsusväliste rühmade, sealhulgas poliitiliste parteide ja inimõiguste organisatsiooni Naša Vjasna registreerimiseks ja tegevuseks;

| 2. | tunneb heameelt Valgevene ametivõimude otsuse üle lubada kahe sõltumatu ajalehe – Narodnaja Volja ja Naša Niva trükkimist ja levitamist; juhib samas tähelepanu, et veel 13 sõltumatut ajalehte ootab registreerimist; tervitab Valgevene valitsuse otsust arutada internetipõhise meedia rahvusvahelisi standardeid ning konsulteerida neil teemadel Valgevene ajakirjanike liiduga; loodab, et luuakse kohased tingimused ka muu sõltumatu meedia tegevuseks Valgevenes, sealhulgas reklaamivõimalused; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt Valgevene ametivõimude otsuse üle lubada kahe sõltumatu ajalehe – Narodnaja Volja ja Naša Niva trükkimist ja levitamist; juhib samas tähelepanu, et veel 13 sõltumatut ajalehte ootab registreerimist; tervitab Valgevene valitsuse otsust arutada internetipõhise meedia rahvusvahelisi standardeid ning konsulteerida neil teemadel Valgevene ajakirjanike liiduga; loodab, et luuakse kohased tingimused ka muu sõltumatu meedia tegevuseks Valgevenes, sealhulgas reklaamivõimalused;

| 3. | märgib ära Valgevene valmisoleku arutada põhjalikult OSCE/ODIHRi soovitusi valimisseaduse parandamiseks; peab seda Valgevene poolt oluliseks ja julgustavaks sammuks ning ootab selle kiirest rakendamist ning täiendavaid samme, mis oleks kooskõlas ELi ootustega; |
| --- | --- |

3.

märgib ära Valgevene valmisoleku arutada põhjalikult OSCE/ODIHRi soovitusi valimisseaduse parandamiseks; peab seda Valgevene poolt oluliseks ja julgustavaks sammuks ning ootab selle kiirest rakendamist ning täiendavaid samme, mis oleks kooskõlas ELi ootustega;

| 4. | tunneb heameelt poliitiliste vangide vabastamise üle Valgevenes, kuid mõistab hukka tõsiasja, et Aljaksandr Kazulin, Sjarhei Parsjukevitš ja Andrei Kim ei saa kasutada kõiki kodanikuõigusi, mis on Valgevene Vabariigi põhiseadusega kodanikele antud, ning kritiseerib asjaolu, et mõned teised aktivistid peavad taluma vabaduse piiramist, nagu näiteks Aljaksandr Barazenka, keda hoiti nädalaid vahi all, et mõista tema üle kohut meeleavalduses osalemise tõttu 2008. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt poliitiliste vangide vabastamise üle Valgevenes, kuid mõistab hukka tõsiasja, et Aljaksandr Kazulin, Sjarhei Parsjukevitš ja Andrei Kim ei saa kasutada kõiki kodanikuõigusi, mis on Valgevene Vabariigi põhiseadusega kodanikele antud, ning kritiseerib asjaolu, et mõned teised aktivistid peavad taluma vabaduse piiramist, nagu näiteks Aljaksandr Barazenka, keda hoiti nädalaid vahi all, et mõista tema üle kohut meeleavalduses osalemise tõttu 2008. aasta jaanuaris;

| 5. | tervitab Valgevene võimude otsust kaotada ajutiselt reisimiskeeld suure hulga Tšernobõli katastroofi ohvrite jaoks, et võimaldada neil osaleda puhke- ja taastusprogrammides, ning loodab, et pikemas perspektiivis leitakse probleemidele struktuurilised lahendused; kutsub ELi eesistujat Tšehhi Vabariiki üles pidama oluliseks üleeuroopalise kokkuleppe sõlmimist Valgevene võimudega, et võimaldada lastel reisida Valgevenest kõikidesse ELi liikmesriikidesse, mis selliseid puhke- ja taastusprogramme korraldavad; |
| --- | --- |

5.

tervitab Valgevene võimude otsust kaotada ajutiselt reisimiskeeld suure hulga Tšernobõli katastroofi ohvrite jaoks, et võimaldada neil osaleda puhke- ja taastusprogrammides, ning loodab, et pikemas perspektiivis leitakse probleemidele struktuurilised lahendused; kutsub ELi eesistujat Tšehhi Vabariiki üles pidama oluliseks üleeuroopalise kokkuleppe sõlmimist Valgevene võimudega, et võimaldada lastel reisida Valgevenest kõikidesse ELi liikmesriikidesse, mis selliseid puhke- ja taastusprogramme korraldavad;

| 6. | juhib tähelepanu, et suhete oluliseks parandamiseks Euroopa Liiduga peaks Valgevene 1) jääma riigiks, kus ei ole poliitvange, 2) tagama meediale sõnavabaduse, 3) jätkama koostööd OSCEga valimisseaduse küsimuses, 4) parandama tingimusi valitsusväliste organisatsioonide tegevuseks ja 5) tagama kogunemisvabaduse ja poliitilise ühinemise vabaduse; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu, et suhete oluliseks parandamiseks Euroopa Liiduga peaks Valgevene 1) jääma riigiks, kus ei ole poliitvange, 2) tagama meediale sõnavabaduse, 3) jätkama koostööd OSCEga valimisseaduse küsimuses, 4) parandama tingimusi valitsusväliste organisatsioonide tegevuseks ja 5) tagama kogunemisvabaduse ja poliitilise ühinemise vabaduse;

| 7. | nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigus ja:






  a) | teeks ülivajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse ning tühistaks artiklid 367, 368 ja 369-1 ning eelkõige artikli 193, mida sageli kuritarvitatakse represseerimisvahendina; |
| --- | --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Valgevene valitsus austaks inimõigus ja:

a)

teeks ülivajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse ning tühistaks artiklid 367, 368 ja 369-1 ning eelkõige artikli 193, mida sageli kuritarvitatakse represseerimisvahendina;

| b) | loobuks ähvardamast neid üliõpilasi kohtu alla andmisega (sealhulgas sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest Valgevenes), kes visati ülikoolist välja oma seisukohtade pärast ning pidid seega õpinguid jätkama välismaal; |
| --- | --- |

b)

loobuks ähvardamast neid üliõpilasi kohtu alla andmisega (sealhulgas sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest Valgevenes), kes visati ülikoolist välja oma seisukohtade pärast ning pidid seega õpinguid jätkama välismaal;

| c) | kõrvaldaks kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida; tühistaks keelu kasutada mittetulundusühingute registreerimisel asukohana erakorteri aadressi; vaataks uuesti läbi presidendi 23. oktoobri 2007. aasta dekreedi nr 533, millega reguleeritakse kontoriseadmete kasutamist valitsusväliste organisatsioonide ja poliitiliste parteide poolt; |
| --- | --- |

c)

kõrvaldaks kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida; tühistaks keelu kasutada mittetulundusühingute registreerimisel asukohana erakorteri aadressi; vaataks uuesti läbi presidendi 23. oktoobri 2007. aasta dekreedi nr 533, millega reguleeritakse kontoriseadmete kasutamist valitsusväliste organisatsioonide ja poliitiliste parteide poolt;

| d) | parandaks suhtumist rahvusvähemustesse ja austust nende suhtes – sh tunnustades Valgevene Poolakate Liidu seaduslikult valitud organit, mida juhib Andżelika Borys –, kultuuri, kirikutesse, haridussüsteemi ning ajaloolisesse ja materiaalsesse pärandisse, |
| --- | --- |

d)

parandaks suhtumist rahvusvähemustesse ja austust nende suhtes – sh tunnustades Valgevene Poolakate Liidu seaduslikult valitud organit, mida juhib Andżelika Borys –, kultuuri, kirikutesse, haridussüsteemi ning ajaloolisesse ja materiaalsesse pärandisse,

et teha lõpp riigi enda põhjustatud isolatsioonile ülejäänud Euroopast ning et suhted ELi ja Valgevene vahel paraneksid märgatavalt;

| 8. | rõhutab, et demokraatlik opositsioon peab olema osa suhete järk-järgulisest taastamisest Valgevenega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et demokraatlik opositsioon peab olema osa suhete järk-järgulisest taastamisest Valgevenega;

| 9. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, kuna see on oluline vahend ELi Valgevene-poliitika peamise eesmärgi saavutamiseks – inimestevaheliste kontaktide tihendamiseks, mis omakorda lihtsustab riigi muutmist demokraatlikuks; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid sellega seoses võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu ja lihtsustada viisade saamise korda; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, kuna see on oluline vahend ELi Valgevene-poliitika peamise eesmärgi saavutamiseks – inimestevaheliste kontaktide tihendamiseks, mis omakorda lihtsustab riigi muutmist demokraatlikuks; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon kaaluksid sellega seoses võimalust alandada Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu ja lihtsustada viisade saamise korda;

| 10. | palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi (3) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (4) valikuliseks kohaldamiseks Valgevenele, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale; kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuses (Leedus) asuval Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Eksiilülikoolil naasta seaduslikult Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis; anda rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat ja nõudma tungivalt, et Valgevene valitsus registreeriks Belsati ametlikult Valgevenes; |
| --- | --- |

10.

palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi (3) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (4) valikuliseks kohaldamiseks Valgevenele, pakkudes rohkem toetust Valgevene kodanikuühiskonnale; kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuses (Leedus) asuval Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Eksiilülikoolil naasta seaduslikult Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis; anda rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat ja nõudma tungivalt, et Valgevene valitsus registreeriks Belsati ametlikult Valgevenes;

| 11. | palub nõukogul ja komisjonil sellega seoses kaaluda meetmeid parandamaks ärikliimat, kaubandust, investeeringuid, energia ja transpordi infrastruktuuri ning piiriülest koostööd ELi ja Valgevene vahel, et anda panus Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse arengusse ning edendada nende võimalusi suhelda ELiga ning sinna vabalt reisida; |
| --- | --- |

11.

palub nõukogul ja komisjonil sellega seoses kaaluda meetmeid parandamaks ärikliimat, kaubandust, investeeringuid, energia ja transpordi infrastruktuuri ning piiriülest koostööd ELi ja Valgevene vahel, et anda panus Valgevene kodanike heaolu ja jõukuse arengusse ning edendada nende võimalusi suhelda ELiga ning sinna vabalt reisida;

| 12. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma võimalust, et Euroopa Investeerimispank osaleks Valgevene energiatransiidi infrastruktuuri investeeringutes; rõhutab, kui oluline on Euroopa ettevõtjate osalemine Valgevene erastamisprotsessis; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma võimalust, et Euroopa Investeerimispank osaleks Valgevene energiatransiidi infrastruktuuri investeeringutes; rõhutab, kui oluline on Euroopa ettevõtjate osalemine Valgevene erastamisprotsessis;

| 13. | kutsub Valgevene ametivõime üles järgima uue tuumaelektrijaama ehitamise käigus rangelt rahvusvahelisi ohutusnorme ja -nõudeid; palub Valgevenel ratifitseerida üldise kaitsemeetmete lepingu Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) lisaprotokoll; palub komisjonil jälgida, kuidas Valgevene täidab IAEA soovitusi, tuumaohutuse konventsiooni ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu nõudeid, ning teavitada sellest Euroopa Parlamenti ja liikmesriike, samuti tuumajaama käitamise võimalikest mõjudest ELi liikmesriikidele naabruskonnas; |
| --- | --- |

13.

kutsub Valgevene ametivõime üles järgima uue tuumaelektrijaama ehitamise käigus rangelt rahvusvahelisi ohutusnorme ja -nõudeid; palub Valgevenel ratifitseerida üldise kaitsemeetmete lepingu Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) lisaprotokoll; palub komisjonil jälgida, kuidas Valgevene täidab IAEA soovitusi, tuumaohutuse konventsiooni ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu nõudeid, ning teavitada sellest Euroopa Parlamenti ja liikmesriike, samuti tuumajaama käitamise võimalikest mõjudest ELi liikmesriikidele naabruskonnas;

| 14. | taunib Valgevene ametivõimude otsust keelduda korduvalt sissesõiduviisade andmisest Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest, mille tõttu ei saa Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks riiki külastada; |
| --- | --- |

14.

taunib Valgevene ametivõimude otsust keelduda korduvalt sissesõiduviisade andmisest Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele; kutsub Valgevene ametivõime üles loobuma täiendavate takistuste loomisest, mille tõttu ei saa Euroopa Parlamendi delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks riiki külastada;

| 15. | tervitab Valgevene ametivõimude senist lähenemisviisi tohutust survest hoolimata mitte tunnustada Lõuna-Osseetia ja Abhaasia ühepoolselt väljakuulutatud iseseisvust; |
| --- | --- |

15.

tervitab Valgevene ametivõimude senist lähenemisviisi tohutust survest hoolimata mitte tunnustada Lõuna-Osseetia ja Abhaasia ühepoolselt väljakuulutatud iseseisvust;

| 16. | mõistab hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus ÜRO väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus ÜRO väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus;

| 17. | kutsub Valgevene võime üles austama usuvabadust; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa kodanikke ja sealhulgas preestreid saadetakse korduvalt Valgevenest välja, mis on vastuolus usalduse suurendamise protsessiga ELiga; |
| --- | --- |

17.

kutsub Valgevene võime üles austama usuvabadust; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa kodanikke ja sealhulgas preestreid saadetakse korduvalt Valgevenest välja, mis on vastuolus usalduse suurendamise protsessiga ELiga;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele, SRÜ sekretariaadile ning Valgevene valitsusele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile, OSCE ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsetele Assambleedele, SRÜ sekretariaadile ning Valgevene valitsusele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0470.

(2)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 56.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (ELT L 310, 9.11.2006, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 1).

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/111 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/111

---

Srebrenica

P6_TA(2009)0028

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Srebrenica kohta

(2010/C 46 E/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni Srebrenica (1) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni Srebrenica (1) kohta;

| — | võttes arvesse 16. juunil 2008. aastal Luxembourgis alla kirjutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel ning ELi 2003. aasta Thessaloníki tippkohtumisel kõikidele Lääne-Balkani riikidele antud ELi liikmesuse väljavaadet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. juunil 2008. aastal Luxembourgis alla kirjutatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel ning ELi 2003. aasta Thessaloníki tippkohtumisel kõikidele Lääne-Balkani riikidele antud ELi liikmesuse väljavaadet;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A | rvestades, et 1995. aasta juulis langes Bosnia linn Srebrenica, mis oli tol ajal isoleeritud enklaav, olles ÜRO Julgeolekunõukogu 16. aprilli 1993. aasta resolutsiooniga kuulutatud kaitstud piirkonnaks, Serblaste Vabariigi tolleaegse presidendi Radovan Karadžići kontrolli all tegutseva kindral Ratko Mladići juhitud Bosnia serblaste vägede kätte; |
| --- | --- |

A

rvestades, et 1995. aasta juulis langes Bosnia linn Srebrenica, mis oli tol ajal isoleeritud enklaav, olles ÜRO Julgeolekunõukogu 16. aprilli 1993. aasta resolutsiooniga kuulutatud kaitstud piirkonnaks, Serblaste Vabariigi tolleaegse presidendi Radovan Karadžići kontrolli all tegutseva kindral Ratko Mladići juhitud Bosnia serblaste vägede kätte;

| B. | arvestades, et Srebrenica langemise järel mitmeid päevi väldanud veresauna käigus hukkasid kindral Mladići juhitud Bosnia serblaste väed ja poolsõjalised üksused, sealhulgas Serbiast Bosnia territooriumile sisenenud regulaarpolitsei koosseisu mittekuulunud serblaste politseiüksused koheselt rohkem kui 8 000 moslemi meest ja poissi, kes otsisid turvapaika ÜRO vägede (UNPROFOR) kaitse all olnud piirkonnast; arvestades, et ligikaudu 25 000 naist, last ja eakat inimest küüditati, mis on pärast Teise maailmasõja lõppu Euroopas aset leidnud suurim sõjakuritegu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Srebrenica langemise järel mitmeid päevi väldanud veresauna käigus hukkasid kindral Mladići juhitud Bosnia serblaste väed ja poolsõjalised üksused, sealhulgas Serbiast Bosnia territooriumile sisenenud regulaarpolitsei koosseisu mittekuulunud serblaste politseiüksused koheselt rohkem kui 8 000 moslemi meest ja poissi, kes otsisid turvapaika ÜRO vägede (UNPROFOR) kaitse all olnud piirkonnast; arvestades, et ligikaudu 25 000 naist, last ja eakat inimest küüditati, mis on pärast Teise maailmasõja lõppu Euroopas aset leidnud suurim sõjakuritegu;

| C. | arvestades, et endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) poolt genotsiidiks kuulutatud tragöödia leidis aset ÜRO poolt turvapaigaks tunnistatud kohas, sümboliseerib see rahvusvahelise üldsuse suutmatust sekkuda konflikti ja kaitsta tsiviilelanikkonda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) poolt genotsiidiks kuulutatud tragöödia leidis aset ÜRO poolt turvapaigaks tunnistatud kohas, sümboliseerib see rahvusvahelise üldsuse suutmatust sekkuda konflikti ja kaitsta tsiviilelanikkonda;

| D. | arvestades Genfi konventsiooni arvukaid rikkumisi, mille Bosnia serblaste väed Srebrenica tsiviilelanikkonna suhtes toime panid, sealhulgas tuhandete naiste, laste ja eakate inimeste küüditamist ning paljude naiste vägistamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades Genfi konventsiooni arvukaid rikkumisi, mille Bosnia serblaste väed Srebrenica tsiviilelanikkonna suhtes toime panid, sealhulgas tuhandete naiste, laste ja eakate inimeste küüditamist ning paljude naiste vägistamist;

| E. | arvestades, et hoolimata tohututest jõupingutustest, mis on seni tehtud selleks, et avastada ja avada massi- ja üksikhauad ning tuvastada ohvrite surnukehad, ei võimalda siiani tehtud uuringud täielikult taastada sündmuste käiku Srebrenicas ja selle ümbruses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hoolimata tohututest jõupingutustest, mis on seni tehtud selleks, et avastada ja avada massi- ja üksikhauad ning tuvastada ohvrite surnukehad, ei võimalda siiani tehtud uuringud täielikult taastada sündmuste käiku Srebrenicas ja selle ümbruses;

| F. | arvestades, et tõeline rahu ei ole võimalik ilma õigusemõistmiseta ning et täielik ja piiramatu koostöö EJRKga jääb Lääne-Balkani riikide ELiga lõimumise protsessi edasise jätkumise põhinõudeks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tõeline rahu ei ole võimalik ilma õigusemõistmiseta ning et täielik ja piiramatu koostöö EJRKga jääb Lääne-Balkani riikide ELiga lõimumise protsessi edasise jätkumise põhinõudeks;

| G. | arvestades, et Bosnia serblaste vägede kindral Radislav Krstić on esimene EJRK poolt Srebrenica genotsiidile kaasaaitamises ja sellele õhutamises süüdi mõistetud isik, kuid kõige silmapaistvam süüdistatav Ratko Mladić on peaaegu neliteist aastat pärast traagilisi sündmusi ikka veel vabaduses, ning arvestades, et tuleb tervitada asjaolu, et Radovan Karadžić on nüüd üle antud EJRKle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bosnia serblaste vägede kindral Radislav Krstić on esimene EJRK poolt Srebrenica genotsiidile kaasaaitamises ja sellele õhutamises süüdi mõistetud isik, kuid kõige silmapaistvam süüdistatav Ratko Mladić on peaaegu neliteist aastat pärast traagilisi sündmusi ikka veel vabaduses, ning arvestades, et tuleb tervitada asjaolu, et Radovan Karadžić on nüüd üle antud EJRKle;

| H. | arvestades, et ametliku mälestuspäeva nimetamine on parim viis mälestada massihävituse ohvreid ning saata selge sõnum tulevastele põlvkondadele, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ametliku mälestuspäeva nimetamine on parim viis mälestada massihävituse ohvreid ning saata selge sõnum tulevastele põlvkondadele,

| 1. | mälestab kõiki endise Jugoslaavia sõdade ajal toime pandud metsikuste ohvreid ja avaldab neile austust; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust nendega, kellest paljud elavad lõpliku kinnituseta oma sugulaste saatuse kohta; tunnistab, et seda jätkuvat valu suurendab suutmatus tuua nimetatud tegude eest vastutavad isikud kohtu ette; |
| --- | --- |

1.

mälestab kõiki endise Jugoslaavia sõdade ajal toime pandud metsikuste ohvreid ja avaldab neile austust; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele ja väljendab solidaarsust nendega, kellest paljud elavad lõpliku kinnituseta oma sugulaste saatuse kohta; tunnistab, et seda jätkuvat valu suurendab suutmatus tuua nimetatud tegude eest vastutavad isikud kohtu ette;

| 2. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles mälestama asjakohaselt Srebrenica-Potočari genotsiidi aastapäeva, toetades Euroopa Parlamendi otsust kuulutada 11. juuli Srebrenica genotsiidi mälestuspäevaks kogu Euroopa Liidus, ning kutsub seda tegema ka kõiki Lääne-Balkani riike; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles mälestama asjakohaselt Srebrenica-Potočari genotsiidi aastapäeva, toetades Euroopa Parlamendi otsust kuulutada 11. juuli Srebrenica genotsiidi mälestuspäevaks kogu Euroopa Liidus, ning kutsub seda tegema ka kõiki Lääne-Balkani riike;

| 3. | nõuab täiendavaid jõupingutusi ülejäänud tagaotsitavate kohtu ette toomiseks, väljendab täielikku toetust EJRK väärtuslikule ja raskele tööle ning rõhutab, et Srebrenicas ja selle ümbruses toimunud massimõrvade eest vastutavate isikute kohtu ette toomine on oluline samm rahu ja stabiilsuse saavutamiseks piirkonnas; kordab siinkohal, et sõjakuritegude kohtulikule menetlemisele tuleks siseriiklikul tasandil pöörata enam tähelepanu; |
| --- | --- |

3.

nõuab täiendavaid jõupingutusi ülejäänud tagaotsitavate kohtu ette toomiseks, väljendab täielikku toetust EJRK väärtuslikule ja raskele tööle ning rõhutab, et Srebrenicas ja selle ümbruses toimunud massimõrvade eest vastutavate isikute kohtu ette toomine on oluline samm rahu ja stabiilsuse saavutamiseks piirkonnas; kordab siinkohal, et sõjakuritegude kohtulikule menetlemisele tuleks siseriiklikul tasandil pöörata enam tähelepanu;

| 4. | rõhutab lepituse tähtsust Euroopa lõimumise osana; toonitab usukogukondade, ajakirjanduse ja haridussüsteemi olulist rolli selles protsessis, et kõikidesse etnilistesse rühmadesse kuuluvad tsiviilisikud võiksid saada üle möödaniku pingetest ja alustada rahumeelset ning siirast kooseksisteerimist kestva rahu, stabiilsuse ja majanduskasvu nimel; nõuab tungivalt, et kõik riigid teeksid täiendavaid jõupingutusi keerulise ja rahutu minevikuga leppimiseks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab lepituse tähtsust Euroopa lõimumise osana; toonitab usukogukondade, ajakirjanduse ja haridussüsteemi olulist rolli selles protsessis, et kõikidesse etnilistesse rühmadesse kuuluvad tsiviilisikud võiksid saada üle möödaniku pingetest ja alustada rahumeelset ning siirast kooseksisteerimist kestva rahu, stabiilsuse ja majanduskasvu nimel; nõuab tungivalt, et kõik riigid teeksid täiendavaid jõupingutusi keerulise ja rahutu minevikuga leppimiseks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina ning selle osade valitsusele ja parlamendile, samuti Lääne-Balkani riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina ning selle osade valitsusele ja parlamendile, samuti Lääne-Balkani riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 468.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/113

---

Iraan: Shirin Ebadi juhtum

P6_TA(2009)0029

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Shirin Ebadi juhtum

(2010/C 46 E/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, mis käsitlevad inimõigusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, mis käsitlevad inimõigusi;

| — | võttes arvesse kolmandat parlamentidevahelist kohtumist, mis toimus Euroopa Parlamendi ja Iraani Islamivabariigi Majlise (parlamendi) vahel 4. ja 5. novembril 2008 Brüsselis, ja sellekohast raportit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmandat parlamentidevahelist kohtumist, mis toimus Euroopa Parlamendi ja Iraani Islamivabariigi Majlise (parlamendi) vahel 4. ja 5. novembril 2008 Brüsselis, ja sellekohast raportit;

| — | võttes arvesse eesistujariigi 22. detsembril 2008 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni juristi ja 2003. aasta Nobeli rahupreemia laureaadi Shirin Ebadi juhtimisel töötanud inimõiguste kaitse keskuse sulgemise kohta Iraani politsei poolt; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi 22. detsembril 2008 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni juristi ja 2003. aasta Nobeli rahupreemia laureaadi Shirin Ebadi juhtimisel töötanud inimõiguste kaitse keskuse sulgemise kohta Iraani politsei poolt;

| — | võttes arvesse nõukogu eesistuja 31. detsembril 2008. aastal tehtud avaldusi Shirin Ebadi vastaste ähvarduste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistuja 31. detsembril 2008. aastal tehtud avaldusi Shirin Ebadi vastaste ähvarduste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. jaanuari 2009. aasta avaldust Shirin Ebadi ahistamise ja tagakiusamise ning tema turvalisuse ja julgeoleku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 3. jaanuari 2009. aasta avaldust Shirin Ebadi ahistamise ja tagakiusamise ning tema turvalisuse ja julgeoleku kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee eelmisi resolutsioone ja eelkõige 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/191 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee eelmisi resolutsioone ja eelkõige 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/191 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 1. oktoobri 2008. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 1. oktoobri 2008. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis;

| — | võttes arvesse 9. detsembril 1998. aastal vastuvõetud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. detsembril 1998. aastal vastuvõetud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, milles kõigis Iraan on osaline; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, milles kõigis Iraan on osaline;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et üldine inimõiguste olukord Iraanis on 2005. aastast alates pidevalt halvenenud igas suhtes, eelkõige seoses inimõiguste ja poliitiliste vabaduste teostamisega, hoolimata asjaolust, et Iraan on mitmete asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide raames võtnud endale kohustuseks inimõigusi ja põhivabadusi edendada ja kaitsta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine inimõiguste olukord Iraanis on 2005. aastast alates pidevalt halvenenud igas suhtes, eelkõige seoses inimõiguste ja poliitiliste vabaduste teostamisega, hoolimata asjaolust, et Iraan on mitmete asjaomaste rahvusvaheliste õigusaktide raames võtnud endale kohustuseks inimõigusi ja põhivabadusi edendada ja kaitsta;

| B. | arvestades, et 21. detsembril 2008 sulgesid Iraani politsei ja julgeolekutöötajad inimõiguste kaitse keskuse, mida juhtis Shirin Ebadi, ja seda just ajal, mil keskus valmistus tähistama inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäeva; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 21. detsembril 2008 sulgesid Iraani politsei ja julgeolekutöötajad inimõiguste kaitse keskuse, mida juhtis Shirin Ebadi, ja seda just ajal, mil keskus valmistus tähistama inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäeva;

| C. | arvestades, et 29. detsembril 2008 otsiti Shirin Ebadi kontor Teheranis läbi ning dokumendid ja arvutid võeti kaasa; arvestades, et 1. jaanuaril 2009 korraldasid vaenulikud rahvahulgad Ebadi vastaseid hüüdlauseid hõigates demonstratsiooni tema kodu ja kontori ees, kiskusid maha tema õigusbüroo sildi ja märgistasid hoone grafitiga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. detsembril 2008 otsiti Shirin Ebadi kontor Teheranis läbi ning dokumendid ja arvutid võeti kaasa; arvestades, et 1. jaanuaril 2009 korraldasid vaenulikud rahvahulgad Ebadi vastaseid hüüdlauseid hõigates demonstratsiooni tema kodu ja kontori ees, kiskusid maha tema õigusbüroo sildi ja märgistasid hoone grafitiga;

| D. | arvestades, et üha rohkem on tõendeid selle kohta, et Iraani ametivõimud kiusavad Shirin Ebadit intensiivsemalt taga tema kontaktide tõttu ÜRO inimõiguste ametnikega ja seetõttu, et viimased kasutasid tema keskuse antud teavet ÜRO 2. oktoobri 2008. aasta aruandes, mis käsitles inimõiguste olukorda Iraanis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üha rohkem on tõendeid selle kohta, et Iraani ametivõimud kiusavad Shirin Ebadit intensiivsemalt taga tema kontaktide tõttu ÜRO inimõiguste ametnikega ja seetõttu, et viimased kasutasid tema keskuse antud teavet ÜRO 2. oktoobri 2008. aasta aruandes, mis käsitles inimõiguste olukorda Iraanis;

| E. | arvestades, et Shirin Ebadi sai tapmisähvardusi pärast seda, kui ta otsustas kaitsta Bahá'í usu seitset juhtliiget, kes kõik koos arreteeriti 2008. aasta mais; arvestades, et inimõiguste kaitse keskus avaldas samuti protesti, kui ametivõimud keelasid tudengitele pääsu ülikooli; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Shirin Ebadi sai tapmisähvardusi pärast seda, kui ta otsustas kaitsta Bahá'í usu seitset juhtliiget, kes kõik koos arreteeriti 2008. aasta mais; arvestades, et inimõiguste kaitse keskus avaldas samuti protesti, kui ametivõimud keelasid tudengitele pääsu ülikooli;

| F. | arvestades, et Iraani ametlik uudisteagentuur (IRNA) levitas augustis 2008 valeteavet, et Shirin Ebadi tütar Narges Tavasolian olevat astunud Bahá'í usku, ja sellisel väitel võivad olla rasked tagajärjed, kuna bahá'ísid kiusatakse Iraanis karmilt taga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraani ametlik uudisteagentuur (IRNA) levitas augustis 2008 valeteavet, et Shirin Ebadi tütar Narges Tavasolian olevat astunud Bahá'í usku, ja sellisel väitel võivad olla rasked tagajärjed, kuna bahá'ísid kiusatakse Iraanis karmilt taga;

| G. | arvestades, et Iraani teise tuntud inimõiguste keskuse Kurdistani inimõiguste organisatsiooni liikmeid ahistavad ametivõimud sama rängalt ning neid ähvardab pidev vahistamisoht; arvestades, et eelkõige keskuse rajaja Mohammad Sadiq Kaboudvandile on määratud „Kurdistani inimõiguste organisatsiooni loomisega riigi julgeoleku vastase tegevuse” süüdistuse alusel 10 aastat vangistust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iraani teise tuntud inimõiguste keskuse Kurdistani inimõiguste organisatsiooni liikmeid ahistavad ametivõimud sama rängalt ning neid ähvardab pidev vahistamisoht; arvestades, et eelkõige keskuse rajaja Mohammad Sadiq Kaboudvandile on määratud „Kurdistani inimõiguste organisatsiooni loomisega riigi julgeoleku vastase tegevuse” süüdistuse alusel 10 aastat vangistust;

| H. | arvestades, et Iraani valitsusel ja ametivõimudel on kindel kohustus kaitsta inimõiguste kaitsjaid; arvestades, et eelnimetatud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooniga, mille ÜRO Peaassamblee võttis konsensuse alusel vastu 1998. aastal, nähakse ette, et riigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada pädevate asutuste poolt [inimõiguste kaitsjate] kaitse mis tahes vägivalla, ähvarduse, kättemaksu, de facto või de jure ebasoodsa diskrimineerimise, surve või muu meelevaldse tegevuse eest nende legitiimsetel jõupingutustel edendada inimõigusi, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Iraani valitsusel ja ametivõimudel on kindel kohustus kaitsta inimõiguste kaitsjaid; arvestades, et eelnimetatud ÜRO inimõiguste kaitsjate deklaratsiooniga, mille ÜRO Peaassamblee võttis konsensuse alusel vastu 1998. aastal, nähakse ette, et riigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada pädevate asutuste poolt [inimõiguste kaitsjate] kaitse mis tahes vägivalla, ähvarduse, kättemaksu, de facto või de jure ebasoodsa diskrimineerimise, surve või muu meelevaldse tegevuse eest nende legitiimsetel jõupingutustel edendada inimõigusi,

| 1. | mõistab sügavalt hukka Shirin Ebadi represseerimise, tagakiusamise ja ähvardamise ning Teherani inimõiguste kaitse keskuse sulgemise, ja väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate intensiivsemaks muutunud tagakiusamise pärast Iraanis; juhib tähelepanu asjaolule, et Iraani julgeolekujõudude reid Teherani inimõiguste kaitse keskusesse on osa ulatuslikumast katsest vaigistada inimõigustega tegelev kogukond Iraanis; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka Shirin Ebadi represseerimise, tagakiusamise ja ähvardamise ning Teherani inimõiguste kaitse keskuse sulgemise, ja väljendab sügavat muret inimõiguste kaitsjate intensiivsemaks muutunud tagakiusamise pärast Iraanis; juhib tähelepanu asjaolule, et Iraani julgeolekujõudude reid Teherani inimõiguste kaitse keskusesse on osa ulatuslikumast katsest vaigistada inimõigustega tegelev kogukond Iraanis;

| 2. | väljendab tõsist muret selle pärast, et Shirin Ebadi jätkuv tagakiusamine, ähvardamine ja ründamine ei ohusta mitte üksnes tema enda turvalisust ja julgeolekut, vaid ka Iraani kodanikuühiskonna aktiviste ja inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

2.

väljendab tõsist muret selle pärast, et Shirin Ebadi jätkuv tagakiusamine, ähvardamine ja ründamine ei ohusta mitte üksnes tema enda turvalisust ja julgeolekut, vaid ka Iraani kodanikuühiskonna aktiviste ja inimõiguste kaitsjaid;

| 3. | toonitab, et inimõiguste kaitse keskuse sulgemine on lisaks rünnakule Shirin Ebadi ja Iraani inimõiguste kaitsjate vastu ka rünnak terve rahvusvahelise inimõigustega tegeleva kogukonna vastu, kuhu ta kuulub mõjuka ja juhtiva liikmena; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et inimõiguste kaitse keskuse sulgemine on lisaks rünnakule Shirin Ebadi ja Iraani inimõiguste kaitsjate vastu ka rünnak terve rahvusvahelise inimõigustega tegeleva kogukonna vastu, kuhu ta kuulub mõjuka ja juhtiva liikmena;

| 4. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud lõpetaksid Shirin Ebadi represseerimise, tagakiusamise ja ähvardamise, et tagada ta turvalisus ja julgeolek, ning annaksid loa inimõiguste kaitse keskuse taasavamisele; kutsub Iraani ametivõime üles laskma inimõiguste kaitse keskusel, Kurdistani inimõiguste organisatsioonil ja teistel inimõiguste ühendustel takistamatult tegutseda; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud lõpetaksid Shirin Ebadi represseerimise, tagakiusamise ja ähvardamise, et tagada ta turvalisus ja julgeolek, ning annaksid loa inimõiguste kaitse keskuse taasavamisele; kutsub Iraani ametivõime üles laskma inimõiguste kaitse keskusel, Kurdistani inimõiguste organisatsioonil ja teistel inimõiguste ühendustel takistamatult tegutseda;

| 5. | kutsub Iraani ametivõime üles täitma nende rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, täpsemalt aga järgima Iraani poolt allkirjastatud ja ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud õigust rahumeelsele kogunemisele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iraani ametivõime üles täitma nende rahvusvahelisi inimõigustealaseid kohustusi, täpsemalt aga järgima Iraani poolt allkirjastatud ja ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis sätestatud õigust rahumeelsele kogunemisele;

| 6. | kordab taas varem väljendatud muret inimõiguste eest võitlevate ja surmanuhtluse vastu kampaaniaid korraldavate Iraani kodanike jälitamise ja vangistamise pärast, kusjuures neid süüdistatakse sageli riigi julgeoleku vastases tegevuses; kutsub Iraani samuti üles lõpetama poliitiliste vastaste ja inimõiguste kaitsjate ahistamise, hirmutamise ja tagakiusamise, sealhulgas vabastama meelevaldselt või poliitiliste vaadete pärast vangistatud isikuid ning lõpetama inimõiguste rikkumise karistamatuse; |
| --- | --- |

6.

kordab taas varem väljendatud muret inimõiguste eest võitlevate ja surmanuhtluse vastu kampaaniaid korraldavate Iraani kodanike jälitamise ja vangistamise pärast, kusjuures neid süüdistatakse sageli riigi julgeoleku vastases tegevuses; kutsub Iraani samuti üles lõpetama poliitiliste vastaste ja inimõiguste kaitsjate ahistamise, hirmutamise ja tagakiusamise, sealhulgas vabastama meelevaldselt või poliitiliste vaadete pärast vangistatud isikuid ning lõpetama inimõiguste rikkumise karistamatuse;

| 7. | mõistab kõige karmimal viisil hukka kolm kividega surnuksloopimist, mis toimusid kohtunike esindaja kinnitusel Mashhadi linnas 2008. aasta detsembri lõpus, ning kutsub Iraani ametivõime üles järgima väljakuulutatud moratooriumi ning võtma võimalikult kiiresti vastu õigusaktid kõnealuse julma karistuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

7.

mõistab kõige karmimal viisil hukka kolm kividega surnuksloopimist, mis toimusid kohtunike esindaja kinnitusel Mashhadi linnas 2008. aasta detsembri lõpus, ning kutsub Iraani ametivõime üles järgima väljakuulutatud moratooriumi ning võtma võimalikult kiiresti vastu õigusaktid kõnealuse julma karistuse kaotamiseks;

| 8. | väljendab tõsist muret Mohammad Sadiq Kaboudvandi tervisliku seisundi pärast, mis on tema vangistamisest alates järjest halvenenud; käsitleb teda süümevangina ning nõuab tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning samuti seda, et talle antaks arstiabi; |
| --- | --- |

8.

väljendab tõsist muret Mohammad Sadiq Kaboudvandi tervisliku seisundi pärast, mis on tema vangistamisest alates järjest halvenenud; käsitleb teda süümevangina ning nõuab tema viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning samuti seda, et talle antaks arstiabi;

| 9. | peab äärmiselt taunimisväärseks tudengite puhul jätkuvalt kasutatavat õpingutest kõrvalejätmise meetodit, millega karistatakse neid avalike arutelude korraldamise eest ning kutsub ametivõime üles vabastama neid, kes vahistati viimasel iga-aastasel riiklikul tudengipäeval, 6. detsembril 2008 Shīrāzi ülikoolis; |
| --- | --- |

9.

peab äärmiselt taunimisväärseks tudengite puhul jätkuvalt kasutatavat õpingutest kõrvalejätmise meetodit, millega karistatakse neid avalike arutelude korraldamise eest ning kutsub ametivõime üles vabastama neid, kes vahistati viimasel iga-aastasel riiklikul tudengipäeval, 6. detsembril 2008 Shīrāzi ülikoolis;

| 10. | palub Iraani ametivõimudel austada valitsuse nõude kohaselt usuvähemusi ning vabastada viivitamatult Bahá'í juhid Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli ja Vahid Tizfahm, kuna nad vangistati üksnes nende usuliste veendumuste tõttu; |
| --- | --- |

10.

palub Iraani ametivõimudel austada valitsuse nõude kohaselt usuvähemusi ning vabastada viivitamatult Bahá'í juhid Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rasaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli ja Vahid Tizfahm, kuna nad vangistati üksnes nende usuliste veendumuste tõttu;

| 11. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon jätkaksid inimõiguste olukorra uurimist Iraanis ning esitaksid 2009. aasta esimeses pooles sellekohase ülevaatliku aruande ja jätkaksid konkreetsete inimõiguste rikkumiste juhtumite tõstatamist; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon jätkaksid inimõiguste olukorra uurimist Iraanis ning esitaksid 2009. aasta esimeses pooles sellekohase ülevaatliku aruande ja jätkaksid konkreetsete inimõiguste rikkumiste juhtumite tõstatamist;

| 12. | toonitab, et võimalik tulevane koostöö- ja kaubanduslepingu sõlmimine Iraani ja ELi vahel sõltub samuti Iraani inimõiguste olukorra märkimisväärsest paranemisest; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et võimalik tulevane koostöö- ja kaubanduslepingu sõlmimine Iraani ja ELi vahel sõltub samuti Iraani inimõiguste olukorra märkimisväärsest paranemisest;

| 13. | palub nõukogu eesistujal ja liikmesriikide diplomaatilistel esindajatel Iraanis asuda kiiresti kooskõlastatult tegutsema eelnimetatud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

13.

palub nõukogu eesistujal ja liikmesriikide diplomaatilistel esindajatel Iraanis asuda kiiresti kooskõlastatult tegutsema eelnimetatud probleemide lahendamiseks;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/116 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/116

---

Guinea

P6_TA(2009)0030

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon riigipöörde kohta Guineas

(2010/C 46 E/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et rühm ohvitsere haaras Guineas võimu 23. detsembril 2008, president Lansana Conté surmale järgneval päeval; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rühm ohvitsere haaras Guineas võimu 23. detsembril 2008, president Lansana Conté surmale järgneval päeval;

| B. | arvestades, et Lansana Conté, olles ise tol ajal ohvitser, tuli samuti jõudu kasutades võimule 1984. aastal pärast eelmise presidendi Sékou Touré surma ning oli võimul kakskümmend neli aastat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lansana Conté, olles ise tol ajal ohvitser, tuli samuti jõudu kasutades võimule 1984. aastal pärast eelmise presidendi Sékou Touré surma ning oli võimul kakskümmend neli aastat;

| C. | arvestades, et sõjaväel ei peaks olema mingit kohta riikide valitsemises; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõjaväel ei peaks olema mingit kohta riikide valitsemises;

| D. | arvestades, et Guinea rahvuskogu ametiaeg sai täis kaks aastat tagasi, kuid parlamendivalimisi ei ole toimunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Guinea rahvuskogu ametiaeg sai täis kaks aastat tagasi, kuid parlamendivalimisi ei ole toimunud;

| E. | arvestades, et Guinea poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse tuleviku üle otsustab Guinea rahvas ja selle esindajad ning sõjaväehunta poolt pakutud kaheaastane tähtaeg valimiste korraldamiseks on liiga pikk; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Guinea poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse tuleviku üle otsustab Guinea rahvas ja selle esindajad ning sõjaväehunta poolt pakutud kaheaastane tähtaeg valimiste korraldamiseks on liiga pikk;

| F. | arvestades, et Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) ja Aafrika Liit on riigipöörde hukka mõistnud ning otsustanud peatada Guinea osaluse oma tegevuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) ja Aafrika Liit on riigipöörde hukka mõistnud ning otsustanud peatada Guinea osaluse oma tegevuses;

| G. | arvestades, et peamised opositsioonierakonnad ja ametiühingute liit, kes korraldasid 2006. aasta juunis ja 2007. aasta jaanuaris streigid, on võtnud teadmiseks võimu haaramise, kuid rahvuskogu esimees on kutsunud taastama põhiseaduslikku korda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et peamised opositsioonierakonnad ja ametiühingute liit, kes korraldasid 2006. aasta juunis ja 2007. aasta jaanuaris streigid, on võtnud teadmiseks võimu haaramise, kuid rahvuskogu esimees on kutsunud taastama põhiseaduslikku korda;

| H. | arvestades asjaolu, et Maailmapanga andmetel peab üks kahest Guinea elanikust toime tulema ühe USA dollariga päevas ning sissetulek elaniku kohta on pärast iseseisvumist jätkanud vähenemist vaatamata riigi suurtele veevarudele ja loodusvaradele; |
| --- | --- |

H.

arvestades asjaolu, et Maailmapanga andmetel peab üks kahest Guinea elanikust toime tulema ühe USA dollariga päevas ning sissetulek elaniku kohta on pärast iseseisvumist jätkanud vähenemist vaatamata riigi suurtele veevarudele ja loodusvaradele;

| I. | arvestades, et Transparency International on paigutanud Guinea kõige korrumpeerunumate Aafrika riikide hulka; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Transparency International on paigutanud Guinea kõige korrumpeerunumate Aafrika riikide hulka;

| J. | arvestades, et riigipööre leidis aset majandusliku ja sotsiaalse languse tingimustes ning et areng on demokraatia edu peamine tagatis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riigipööre leidis aset majandusliku ja sotsiaalse languse tingimustes ning et areng on demokraatia edu peamine tagatis;

| K. | arvestades, et paljudes Guinea linnades on korduvalt korraldatud meeleavaldusi, millega protesteeritakse elukalliduse tõusu ja peamiste toiduainete vähesuse vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes Guinea linnades on korduvalt korraldatud meeleavaldusi, millega protesteeritakse elukalliduse tõusu ja peamiste toiduainete vähesuse vastu;

| L. | arvestades, et endise presidendi Lansana Conté poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste arv on väga murettekitav, kusjuures tsiviilelanikkonna vastu on sõjaväe ja politseijõudude poolt kasutatud ülemäärast jõudu, isikuid on meelevaldselt ja kohtuotsuseta kinni peetud ning rikutud on sõnavabadust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et endise presidendi Lansana Conté poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste arv on väga murettekitav, kusjuures tsiviilelanikkonna vastu on sõjaväe ja politseijõudude poolt kasutatud ülemäärast jõudu, isikuid on meelevaldselt ja kohtuotsuseta kinni peetud ning rikutud on sõnavabadust;

| M. | arvestades, et oluline on täiel määral võtta arvesse erakondade, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ettepanekuid selleks, et leiaks aset üleriigiline dialoog rahumeelse ja demokraatliku ülemineku ning presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamise ajakava teemal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oluline on täiel määral võtta arvesse erakondade, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ettepanekuid selleks, et leiaks aset üleriigiline dialoog rahumeelse ja demokraatliku ülemineku ning presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamise ajakava teemal;

| N. | arvestades, et sõjaväehunta otsuste ja ametisse nimetamiste, eelkõige valitsuse ametisse nimetamise puhul ei ole järgitud õigusriigi peamisi põhimõtteid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõjaväehunta otsuste ja ametisse nimetamiste, eelkõige valitsuse ametisse nimetamise puhul ei ole järgitud õigusriigi peamisi põhimõtteid;

| O. | arvestades, et Aafrika Impordi-Ekspordipanga endine juhtivtöötaja Kabiné Komara nimetati peaministriks, ning märkides, et 2007. aasta veebruarisündmuste ajal esines tema nimi ametiühingute poolt esitatud peaministri kandidaatide nimekirjas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Aafrika Impordi-Ekspordipanga endine juhtivtöötaja Kabiné Komara nimetati peaministriks, ning märkides, et 2007. aasta veebruarisündmuste ajal esines tema nimi ametiühingute poolt esitatud peaministri kandidaatide nimekirjas;

| P. | arvestades sõjaväe ja tsiviilasutuste juhtide meelevaldseid vahistamisi, |
| --- | --- |

P.

arvestades sõjaväe ja tsiviilasutuste juhtide meelevaldseid vahistamisi,

| 1. | mõistab hukka võimu haaramise rühma ohvitseride poolt ning nõuab, et lähikuudel korraldataks Aafrika Liidu ja ECOWASi kaasabil ja Euroopa Liidu toetusel ning üleminekuaja tsiviilvalitsuse juhtimisel vabad, läbipaistvad ja rahvusvaheliste normide kohased parlamendi- ja presidendivalimised; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka võimu haaramise rühma ohvitseride poolt ning nõuab, et lähikuudel korraldataks Aafrika Liidu ja ECOWASi kaasabil ja Euroopa Liidu toetusel ning üleminekuaja tsiviilvalitsuse juhtimisel vabad, läbipaistvad ja rahvusvaheliste normide kohased parlamendi- ja presidendivalimised;

| 2. | nõuab, et Guineas toimuks kõigi erakondade, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalusel üleriigiline dialoog, et rajada teed demokraatiale üleminekuks; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et Guineas toimuks kõigi erakondade, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalusel üleriigiline dialoog, et rajada teed demokraatiale üleminekuks;

| 3. | nõuab, et võimulolev hunta järgiks inimõiguste ülddeklaratsioonis kehtestatud mõtte-, sõna- ja ühinemisvabadust, eelkõige rahumeelse kogunemise õigust; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et võimulolev hunta järgiks inimõiguste ülddeklaratsioonis kehtestatud mõtte-, sõna- ja ühinemisvabadust, eelkõige rahumeelse kogunemise õigust;

| 4. | mõistab hukka sõjaväelaste ja tsiviilelanike põhjuseta vahistamised ja kinnipidamised ning juhul, kui nende vastu ei suudeta esitada tõsiseid süüdistusi, nõuab nende viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka sõjaväelaste ja tsiviilelanike põhjuseta vahistamised ja kinnipidamised ning juhul, kui nende vastu ei suudeta esitada tõsiseid süüdistusi, nõuab nende viivitamatut vabastamist;

| 5. | võtab teadmiseks Guinea uute juhtide võetud poliitilised kohustused, mis eelkõige puudutavad järjepidevat võitlust korruptsiooni vastu ning Guineas demokraatliku ja läbipaistva riigikorra kehtestamist; nõuab, et neid lubadusi täidetaks; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks Guinea uute juhtide võetud poliitilised kohustused, mis eelkõige puudutavad järjepidevat võitlust korruptsiooni vastu ning Guineas demokraatliku ja läbipaistva riigikorra kehtestamist; nõuab, et neid lubadusi täidetaks;

| 6. | väljendab heameelt seoses Aafrika Liidu ja ECOWASi otsusega peatada Guinea osalus oma tegevuses põhjusel, et riigil ei ole demokraatlikult valitud parlamenti ega valitsust; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt seoses Aafrika Liidu ja ECOWASi otsusega peatada Guinea osalus oma tegevuses põhjusel, et riigil ei ole demokraatlikult valitud parlamenti ega valitsust;

| 7. | nõuab Euroopa Liidu ja Guineas võimule tulnud üleminekuvalitsuse vahelise poliitilise dialoogi avamist Cotonou lepingu artiklite 8 ja 96 raames; |
| --- | --- |

7.

nõuab Euroopa Liidu ja Guineas võimule tulnud üleminekuvalitsuse vahelise poliitilise dialoogi avamist Cotonou lepingu artiklite 8 ja 96 raames;

| 8. | nõuab, et komisjon oleks valmis külmutama igasuguse abi peale humanitaar- ja toiduabi ning juhul, kui ei toimu üleminekut demokraatiale, uurima võimalusi sanktsioonide kehtestamiseks jõuga võimu haaranud ametivõimude vastu; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et komisjon oleks valmis külmutama igasuguse abi peale humanitaar- ja toiduabi ning juhul, kui ei toimu üleminekut demokraatiale, uurima võimalusi sanktsioonide kehtestamiseks jõuga võimu haaranud ametivõimude vastu;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO Julgeolekunõukogule, Aafrika Liidu institutsioonidele, ECOWASile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele ja Guinea ametivõimudele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜRO Julgeolekunõukogule, Aafrika Liidu institutsioonidele, ECOWASile, AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele ja Guinea ametivõimudele.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/118

---

Pressivabadus Kenyas

P6_TA(2009)0031

Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ajakirjandusvabaduse kohta Kenyas

(2010/C 46 E/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat;

| — | võttes arvesse oma varasemaid Kenyat käsitlevaid resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid Kenyat käsitlevaid resolutsioone;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 2. jaanuaril 2009 kiitis president Kibaki heaks 2008. aasta Kenya sideseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega muudeti 1998. aasta Kenya sideseadust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2. jaanuaril 2009 kiitis president Kibaki heaks 2008. aasta Kenya sideseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega muudeti 1998. aasta Kenya sideseadust;

| B. | arvestades, et 2008. aasta eelnõus selle praegusel kujul ei peeta tähtsaks sõna- ja ajakirjandusvabadust, mis on jäädvustatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja mida kajastavad teised Kenya allkirjastatud ja ratifitseeritud rahvusvahelised konventsioonid, sealhulgas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2008. aasta eelnõus selle praegusel kujul ei peeta tähtsaks sõna- ja ajakirjandusvabadust, mis on jäädvustatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja mida kajastavad teised Kenya allkirjastatud ja ratifitseeritud rahvusvahelised konventsioonid, sealhulgas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta;

| C. | arvestades, et kaks peamist küsitavat paragrahvi on seaduse paragrahvid 46 ja 88; arvestades, et paragrahv 88 annab informatsiooniministrile märkimisväärsed volitused korraldada reide riiklikule julgeolekule ohtlikuks peetavatesse meediaorganisatsioonidesse ja monteerida maha nende saateseadmed; arvestades, et paragrahvis 46 antakse riigile pädevus reguleerida elektrooniliselt eetrisse antavat ja trükis avaldatavat meediasisu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaks peamist küsitavat paragrahvi on seaduse paragrahvid 46 ja 88; arvestades, et paragrahv 88 annab informatsiooniministrile märkimisväärsed volitused korraldada reide riiklikule julgeolekule ohtlikuks peetavatesse meediaorganisatsioonidesse ja monteerida maha nende saateseadmed; arvestades, et paragrahvis 46 antakse riigile pädevus reguleerida elektrooniliselt eetrisse antavat ja trükis avaldatavat meediasisu;

| D. | arvestades, et Ida-Aafrika Ajakirjanike Ühenduse pressiteate kohaselt kehtestataks 2008. aasta side- (või meedia-)seadusega valitsuse otsene tsensuur meedia üle; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ida-Aafrika Ajakirjanike Ühenduse pressiteate kohaselt kehtestataks 2008. aasta side- (või meedia-)seadusega valitsuse otsene tsensuur meedia üle;

| E. | arvestades, et peaminister Odinga on ühinenud nimetatud õigusakti vastase laialdase opositsiooniga; arvestades, et Orange Democratic Movement-i ametiisikud pidasid hiljuti kriisikõnelusi ja deklareerisid, et president ei konsulteerinud meediaseaduse küsimuses peaministriga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et peaminister Odinga on ühinenud nimetatud õigusakti vastase laialdase opositsiooniga; arvestades, et Orange Democratic Movement-i ametiisikud pidasid hiljuti kriisikõnelusi ja deklareerisid, et president ei konsulteerinud meediaseaduse küsimuses peaministriga;

| F. | arvestades, et Kenya Riikliku Inimõiguste Komisjoni väitel näitab presidendi heakskiit eelnõule seda, et suur koalitsioon ei toimi ühtselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kenya Riikliku Inimõiguste Komisjoni väitel näitab presidendi heakskiit eelnõule seda, et suur koalitsioon ei toimi ühtselt;

| G. | arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 19 kohaselt on sõnavabadus üks põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 19 kohaselt on sõnavabadus üks põhilisi inimõigusi;

| H. | arvestades, et aasta eest, Kenya võltsitud presidendivalimiste järel, viisid tänavameeleavaldused kogu riiki haaranud mässude ja rahvusrühmade kokkupõrgeteni, milles hukkus üle 1 000 inimese ja 350 000 inimest jäi kodutuks, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et aasta eest, Kenya võltsitud presidendivalimiste järel, viisid tänavameeleavaldused kogu riiki haaranud mässude ja rahvusrühmade kokkupõrgeteni, milles hukkus üle 1 000 inimese ja 350 000 inimest jäi kodutuks,

| 1. | tunneb kahetsust, et president Kibaki allkirjastas Kenya sideseaduse muutmise seaduse, jättes seejuures tähelepanuta teadaoleva laialdase vastuseisu nimetatud seadusele; |
| --- | --- |

1.

tunneb kahetsust, et president Kibaki allkirjastas Kenya sideseaduse muutmise seaduse, jättes seejuures tähelepanuta teadaoleva laialdase vastuseisu nimetatud seadusele;

| 2. | tervitab samas president Kibaki hiljutist lubadust meediaseadus läbi vaadata ja kaaluda meediainimeste esitatud seaduse muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

2.

tervitab samas president Kibaki hiljutist lubadust meediaseadus läbi vaadata ja kaaluda meediainimeste esitatud seaduse muudatusettepanekuid;

| 3. | kordab oma toetust ajakirjandusvabadusele ning sellistele põhiõigustele nagu sõna-, teabe- ja ühinemisvabadus; rõhutab, et arvamuste paljusust kajastava teabe kättesaadavus on kodanike õiguste suurendamiseks väga tähtis; |
| --- | --- |

3.

kordab oma toetust ajakirjandusvabadusele ning sellistele põhiõigustele nagu sõna-, teabe- ja ühinemisvabadus; rõhutab, et arvamuste paljusust kajastava teabe kättesaadavus on kodanike õiguste suurendamiseks väga tähtis;

| 4. | kutsub Kenya valitsust üles algatama arutelusid sidusrühmadega, et jõuda üksmeelele selles, kuidas ilma ajakirjandusvabadusse sekkumata meediatööstust paremini reguleerida; palub president Kibakil ja peaminister Odingal teha kõik, mis nende võimuses, tagamaks, et igasugune uue meediaseaduse eelnõu ajakohastatud variant oleks kooskõlas sõna- ja teabevabaduse põhimõtetega; |
| --- | --- |

4.

kutsub Kenya valitsust üles algatama arutelusid sidusrühmadega, et jõuda üksmeelele selles, kuidas ilma ajakirjandusvabadusse sekkumata meediatööstust paremini reguleerida; palub president Kibakil ja peaminister Odingal teha kõik, mis nende võimuses, tagamaks, et igasugune uue meediaseaduse eelnõu ajakohastatud variant oleks kooskõlas sõna- ja teabevabaduse põhimõtetega;

| 5. | rõhutab vajadust midagi ette võtta Kenyas levinud karistamatuse õhkkonna suhtes ning tuua aastataguste valimiste järel vägivallatsenud isikud kohtu ette; nõuab, et uurimise läbiviimiseks ja süüdistuste esitamiseks moodustataks kohalikest ja rahvusvahelistest juristidest koosnev sõltumatu komisjon; märgib, et teoreetiliselt on president Kibaki ja peaminister Odinga sellise komisjoni moodustamises kokku leppinud, kuid see on siiani loomata; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust midagi ette võtta Kenyas levinud karistamatuse õhkkonna suhtes ning tuua aastataguste valimiste järel vägivallatsenud isikud kohtu ette; nõuab, et uurimise läbiviimiseks ja süüdistuste esitamiseks moodustataks kohalikest ja rahvusvahelistest juristidest koosnev sõltumatu komisjon; märgib, et teoreetiliselt on president Kibaki ja peaminister Odinga sellise komisjoni moodustamises kokku leppinud, kuid see on siiani loomata;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Kenya valitsusele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele, Ida-Aafrika Ühendusele ning Aafrika Liidu komisjoni ja täitevnõukogu esimeestele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Kenya valitsusele, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele, Ida-Aafrika Ühendusele ning Aafrika Liidu komisjoni ja täitevnõukogu esimeestele.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. jaanuari 2009

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/120

---

Koostöö tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise valdkonnas *

P6_TA(2009)0001

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöölepingu sõlmimise kohta (10972/2007 – KOM(2007)0325 – C6-0275/2008 – 2007/0111(CNS))

(2010/C 46 E/21)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (10972/2007 – KOM(2007)0325); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (10972/2007 – KOM(2007)0325);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2, artikli 133 lõiget 4, artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset ja artikli 300 lõiget 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2, artikli 133 lõiget 4, artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset ja artikli 300 lõiget 4;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0275/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0275/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0468/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0468/2008),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/120 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/120

---

Ovoalbumiini ja laktalbumiini ühine kaubandussüsteem (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2009)0002

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0488 – C6-0334/2008 – 2008/0155(CNS))

(2010/C 46 E/22)

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0488); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0488);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 26, 87–89, 132 ja 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0334/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 26, 87–89, 132 ja 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0334/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0510/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0510/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/121 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/121

---

Äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatav ühine maksustamissüsteem (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2009)0003

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0492 – C6-0336/2008 – 2008/0158(CNS))

(2010/C 46 E/23)

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0492); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0492);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 94, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0336/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 94, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0336/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0511/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0511/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/122

---

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse kord *

P6_TA(2009)0004

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Ühenduste Esimese Astme kohtu kodukorda Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse korraga seotud küsimuses (13301/2008 – C6-0348/2008 – 2008/0806(CNS))

(2010/C 46 E/24)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (13301/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (13301/2008);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 245 teist lõiku ja Euratomi asutamislepingu artikli 160 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0348/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 245 teist lõiku ja Euratomi asutamislepingu artikli 160 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0348/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0508/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0508/2008),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb nõuandemenetluseks esitatud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/123 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/123

---

Tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks ***II

P6_TA(2009)0010

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (6124/2008 – C6-0323/2008 – 2006/0132(COD))

(2010/C 46 E/25)

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6124/2008 – C6-0323/2008) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6124/2008 – C6-0323/2008) (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0373) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0373) suhtes;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0443/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0443/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 254 E, 7.10.2008, lk 1.

(2)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 157.

---

P6_TC2-COD(2006)0132

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv ...) lõplikule kujule.)

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/124 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/124

---

Taimekaitsevahendite turuleviimine ***II

P6_TA(2009)0011

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (11119/8/2008 – C6-0326/2008 – 2006/0136(COD))

(2010/C 46 E/26)

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11119/8/2008 – C6-0326/2008); (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11119/8/2008 – C6-0326/2008); (1)

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0388) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0388) suhtes;

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0093); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0093);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0444/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0444/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 266 E, 21.10.2008, lk 1.

(2)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 181.

---

P6_TC2-COD(2006)0136

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 taimekaitsevahendite turuleviimise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr ...) lõplikule kujule.)

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/125 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/125

---

Eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0012

Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0458 – C6-0287/2008 – 2008/0153(COD))

(2010/C 46 E/27)

(Kaasotsustamismenetlus: uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0458); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0458);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0287/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0287/2008);

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 80 a ja artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 80 a ja artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0497/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0497/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P6_TC1-COD(2008)0153

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. jaanuaril 2009. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/65/EÜ) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 14. jaanuari 2009

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/126 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/126

---

Passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardid ***I

P6_TA(2009)0015

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (KOM(2007)0619 – C6-0359/2007 – 2007/0216(COD))

(2010/C 46 E/28)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0619); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0619);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0359/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0359/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0500/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0500/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | kiidab heaks lisatud ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks lisatud ühisavaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0216

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 444/2009) lõplikule kujule.)

---

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus vajaduse kohta suurendada passide ja reisidokumentide turvalisust turvaliste algdokumentide kasutamise teel

Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust väljastada passe ja muid reisidokumente, rõhutavad Euroopa Parlament ja nõukogu, et eesmärki suurendada passide turvalisust võib kahjustada see, kui passe väljastatakse ebausaldusväärsete algdokumentide põhjal.

Pass ise on ainult üks lüli turvaahelas, mis algab algdokumentide esitamisest, hõlmab biomeetriliste andmete registreerimist ja lõpeb kokkulangevuse tuvastamisega piirikontrollipunktides. See ahel on ainult nii turvaline nagu selle nõrgim lüli.

Euroopa Parlament ja nõukogu märgivad, et liikmesriikide olukorrad ja menetlused erinevad üksteisest oluliselt selles osas, millised algdokumendid tuleb esitada passi väljastamise taotlemiseks, ning tavaliselt on nendel dokumentidel vähem turvaelemente kui passil endal ja neid võidakse tõenäolisemalt võltsida.

Seepärast koostab nõukogu liikmesriikidele küsimustiku, et oleks võimalik võrrelda passi või reisidokumendi väljastamise menetlusi ja nõutavaid dokumente igas liikmesriigis. Analüüsis tuleks hinnata seda, kas kõnealuses valdkonnas on vaja töötada välja ühised põhimõtted või parimate tavade suunised.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus artiklis 5a osutatud uuringu kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu märgivad, et komisjon viib läbi üheainsa uuringu käesoleva määruse artikli 5a ja määruse (millega muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid) [eelnõu] artikli 2 eesmärkidel.

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/128

---

Riigihanked kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ***I

P6_TA(2009)0016

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord (KOM(2007)0766 – C6-0467/2007 – 2007/0280(COD))

(2010/C 46 E/29)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0766); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0766);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ja artikleid 55 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0467/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ja artikleid 55 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0467/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0415/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0415/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0280

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/81/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/129 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/129

---

Ohtlikud ained ja valmistised (diklorometaan) ***I

P6_TA(2009)0017

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (diklorometaan) (KOM(2008)0080 – C6-0068/2008 – 2008/0033(COD))

(2010/C 46 E/30)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0080); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0080);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0068/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0068/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0341/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0341/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2008)0033

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. jaanuaril 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses diklorometaani turustamise ja kasutamise piirangutega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 455/2009/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 24.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/130

---

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni ratifitseerimine *

P6_TA(2009)0018

Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioon (konventsioon nr 188) (KOM(2008)0320 – C6-0218/2008 – 2008/0107(CNS))

(2010/C 46 E/31)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0320); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0320);

| — | võttes arvesse 14. juunil 2007. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsiooni nr 188; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. juunil 2007. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kalandustöö konventsiooni nr 188;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 42 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 42 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0218/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0218/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0423/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja kalanduskomisjoni arvamust (A6-0423/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid asuksid kiiresti konventsiooni ratifitseerima ja jõustaksid selle sisu enne ratifitseerimisprotsessi lõppemist; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid asuksid kiiresti konventsiooni ratifitseerima ja jõustaksid selle sisu enne ratifitseerimisprotsessi lõppemist;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---