# Uradni list C 92/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.092.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 92 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5310. april 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.092.slv

Uradni list

Evropske unije

C 92

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5310. april 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2010/C 092/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) in o predlogu sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2010/C 092/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) in o predlogu sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 092/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  ) | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 092/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  )

1

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 092/03 | Menjalni tečaji eura | 10 |
| 2010/C 092/04 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 245/2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES (
  1
  ) | 11 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 092/03

Menjalni tečaji eura

10

2010/C 092/04

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 245/2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 10.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) in o predlogu sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona

2010/C 92/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, (1)

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe,

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki ga je 15. septembra 2009 prejel od Komisije –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 10. septembra 2009 sprejela dva predloga, in sicer spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) (3) in predlog sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona (4). Komisija je 15. septembra 2009 ta dva predloga (v nadaljnjem besedilu: predloga ali predlagana uredba in predlagani sklep) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi o njiju podal svoje mnenje. ENVP je od Komisije prejel tudi oceno učinka. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 10. septembra 2009 sprejela dva predloga, in sicer spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) (3) in predlog sklepa Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona (4). Komisija je 15. septembra 2009 ta dva predloga (v nadaljnjem besedilu: predloga ali predlagana uredba in predlagani sklep) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP), da bi o njiju podal svoje mnenje. ENVP je od Komisije prejel tudi oceno učinka.

| 2. | ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil ENVP zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

2.

ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil ENVP zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

| 3. | ENVP ima poseben interes za ta dva predloga tudi zaradi svoje nadzorne pristojnosti nad centralno enoto podatkovne zbirke Eurodac in usklajenega nadzora, ki ga mora skupaj z nacionalnimi organi za varstvo podatkov zagotoviti nad celotnim sistemom Eurodac. |
| --- | --- |

3.

ENVP ima poseben interes za ta dva predloga tudi zaradi svoje nadzorne pristojnosti nad centralno enoto podatkovne zbirke Eurodac in usklajenega nadzora, ki ga mora skupaj z nacionalnimi organi za varstvo podatkov zagotoviti nad celotnim sistemom Eurodac.

| 4. | ENVP je vprašanje zagotovitve dostopa do obsežnih informacijskih sistemov za namene kazenskega pregona že obravnaval v okviru dostopa organov pregona in Europola do Vizumskega informacijskega sistema (5). Vsebina predlogov je poleg tega tesno povezana s splošno prenovitvijo uredbe Eurodac in dublinske uredbe, o katerih je ENVP izdal mnenji 18. februarja 2009 (6). |
| --- | --- |

4.

ENVP je vprašanje zagotovitve dostopa do obsežnih informacijskih sistemov za namene kazenskega pregona že obravnaval v okviru dostopa organov pregona in Europola do Vizumskega informacijskega sistema (5). Vsebina predlogov je poleg tega tesno povezana s splošno prenovitvijo uredbe Eurodac in dublinske uredbe, o katerih je ENVP izdal mnenji 18. februarja 2009 (6).

II.   VSEBINA IN OZADJE PREDLOGOV

| 5. | Predloga vzpostavljata podlago za pravico, ki jo imajo imenovani organi države članice ter Europol, da zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih ali sledeh prstnih odtisov s podatki iz sistema Eurodac. Pri uspešni primerjavi je ponujen zadetek iz sistema Eurodac skupaj z vsemi podatki o prstnem odtisu, ki obstajajo v sistemu Eurodac. Predloga ne urejata zahtev za dodatne informacije po ponujenem zadetku, saj so te zajete v veljavnih instrumentih o izmenjavi informacij o kazenskem pregonu. Predloga zajemata boj proti terorističnim kaznivim dejanjem in hudim kaznivim dejanjem, kot sta trgovina z ljudmi in drogami (7). |
| --- | --- |

5.

Predloga vzpostavljata podlago za pravico, ki jo imajo imenovani organi države članice ter Europol, da zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih ali sledeh prstnih odtisov s podatki iz sistema Eurodac. Pri uspešni primerjavi je ponujen zadetek iz sistema Eurodac skupaj z vsemi podatki o prstnem odtisu, ki obstajajo v sistemu Eurodac. Predloga ne urejata zahtev za dodatne informacije po ponujenem zadetku, saj so te zajete v veljavnih instrumentih o izmenjavi informacij o kazenskem pregonu. Predloga zajemata boj proti terorističnim kaznivim dejanjem in hudim kaznivim dejanjem, kot sta trgovina z ljudmi in drogami (7).

| 6. | Člen 7 predlaganega sklepa določa pogoje za dostop imenovanih organov do sistema Eurodac. Dostop je dovoljen le, če primerjave s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk prstnih odtisov in iz podatkovnih zbirk za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (8), ne ponudijo zadetka in – v primeru, da gre za primerjavo za potrebe boja proti terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem – če je ta primerjava nujna v posameznem primeru in obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo bistveno pripomogla k boju proti kateremu koli zadevnemu kaznivemu dejanju. ENVP ugotavlja, da člen 7 ne zahteva, da je posameznik, čigar prstni odtisi so predmet zahteve, osumljen katerega koli od teh kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

6.

Člen 7 predlaganega sklepa določa pogoje za dostop imenovanih organov do sistema Eurodac. Dostop je dovoljen le, če primerjave s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk prstnih odtisov in iz podatkovnih zbirk za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (8), ne ponudijo zadetka in – v primeru, da gre za primerjavo za potrebe boja proti terorističnim kaznivim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem – če je ta primerjava nujna v posameznem primeru in obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bo bistveno pripomogla k boju proti kateremu koli zadevnemu kaznivemu dejanju. ENVP ugotavlja, da člen 7 ne zahteva, da je posameznik, čigar prstni odtisi so predmet zahteve, osumljen katerega koli od teh kaznivih dejanj.

| 7. | Spomniti je treba, da je bil cilj vzpostavitve sistema Eurodac omogočiti lažjo uporabo dublinske uredbe, na podlagi katere je mogoče določiti državo članico, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za azil, in sicer s primerjavo prstnih odtisov prosilcev za azil in nezakonitih priseljencev. Sistem Eurodac državam članicam omogoča identifikacijo prosilcev za azil in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje Skupnosti. S primerjavo prstnih odtisov lahko države članice ugotovijo, ali je prosilec za azil oziroma tuj državljan, ki je bil odkrit med nezakonitim zadrževanjem na ozemlju države članice, že kdaj prej zaprosil za azil v drugi državi članici in ali je prosilec za azil v Unijo vstopil nezakonito. Dostop policije do sistema Eurodac ob sprejetju uredbe o njegovi vzpostavitvi ni bil predviden; prstni odtisi so se zbirali za zelo specifičen namen, določen v členu 1(1) uredbe Eurodac. |
| --- | --- |

7.

Spomniti je treba, da je bil cilj vzpostavitve sistema Eurodac omogočiti lažjo uporabo dublinske uredbe, na podlagi katere je mogoče določiti državo članico, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za azil, in sicer s primerjavo prstnih odtisov prosilcev za azil in nezakonitih priseljencev. Sistem Eurodac državam članicam omogoča identifikacijo prosilcev za azil in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje Skupnosti. S primerjavo prstnih odtisov lahko države članice ugotovijo, ali je prosilec za azil oziroma tuj državljan, ki je bil odkrit med nezakonitim zadrževanjem na ozemlju države članice, že kdaj prej zaprosil za azil v drugi državi članici in ali je prosilec za azil v Unijo vstopil nezakonito. Dostop policije do sistema Eurodac ob sprejetju uredbe o njegovi vzpostavitvi ni bil predviden; prstni odtisi so se zbirali za zelo specifičen namen, določen v členu 1(1) uredbe Eurodac.

| 8. | Člen 1(2) predlagane uredbe sedaj razširja namen sistema Eurodac z vključitvijo namena preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj pod pogoji, določenimi v predlogih. Ta sprememba namena je pojasnjena v uvodni izjavi 6 predlaganega sklepa, v kateri je navedeno, da je bil „sistem Eurodac vzpostavljen za lažjo uporabo dublinske uredbe, zato dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj pomeni spremembo prvotnega namena sistema Eurodac, ki posega v temeljno pravico posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do zasebnega življenja.“ |
| --- | --- |

8.

Člen 1(2) predlagane uredbe sedaj razširja namen sistema Eurodac z vključitvijo namena preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj pod pogoji, določenimi v predlogih. Ta sprememba namena je pojasnjena v uvodni izjavi 6 predlaganega sklepa, v kateri je navedeno, da je bil „sistem Eurodac vzpostavljen za lažjo uporabo dublinske uredbe, zato dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj pomeni spremembo prvotnega namena sistema Eurodac, ki posega v temeljno pravico posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do zasebnega življenja.“

| 9. | Dostop organov pregona do sistema Eurodac je bil napovedan že v preteklosti, in sicer nekaj let po sprejetju uredbe Eurodac. Omenjen je na primer v Haaškem programu, sklepih mešanega odbora Sveta PNZ z dne 12. in 13. junija 2007 in sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev z dne 24. novembra 2005 (9), v katerem je navedeno: „V zvezi s ciljem boja proti terorizmu in kriminalu Svet sedaj ugotavlja, da pomanjkanje dostopa organov za notranjo varnost do podatkov VIS pomeni pomanjkljivost. Enako velja za vse podatke o priseljevanju SIS II in podatke Eurodac“. |
| --- | --- |

9.

Dostop organov pregona do sistema Eurodac je bil napovedan že v preteklosti, in sicer nekaj let po sprejetju uredbe Eurodac. Omenjen je na primer v Haaškem programu, sklepih mešanega odbora Sveta PNZ z dne 12. in 13. junija 2007 in sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev z dne 24. novembra 2005 (9), v katerem je navedeno: „V zvezi s ciljem boja proti terorizmu in kriminalu Svet sedaj ugotavlja, da pomanjkanje dostopa organov za notranjo varnost do podatkov VIS pomeni pomanjkljivost. Enako velja za vse podatke o priseljevanju SIS II in podatke Eurodac“.

| 10. | Tako v oceni učinka kot tudi v obrazložitvenem memorandumu je priznano, da sta bila predloga za omogočanje dostopa do sistema Eurodac organom pregona deležna precejšnje kritike več zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

10.

Tako v oceni učinka kot tudi v obrazložitvenem memorandumu je priznano, da sta bila predloga za omogočanje dostopa do sistema Eurodac organom pregona deležna precejšnje kritike več zainteresiranih strani.

III.   OSREDNJA TEMA MNENJA

| 11. | V tem mnenju ENVP opravi analizo legitimnosti predlogov, ki privede do ugotovitve, da ima ENVP resne dvome glede legitimnosti teh dveh predlogov in sprejetja zakonodajnih instrumentov na njuni podlagi. |
| --- | --- |

11.

V tem mnenju ENVP opravi analizo legitimnosti predlogov, ki privede do ugotovitve, da ima ENVP resne dvome glede legitimnosti teh dveh predlogov in sprejetja zakonodajnih instrumentov na njuni podlagi.

| 12. | Analiza temelji na naslednjih korakih:






  (a) | Izhodišče: kako poiskati ustrezno ravnovesje med potrebo po javni varnosti in pravico do varstva podatkov. |
| --- | --- | --- |

12.

Analiza temelji na naslednjih korakih:

(a)

Izhodišče: kako poiskati ustrezno ravnovesje med potrebo po javni varnosti in pravico do varstva podatkov.

| (b) | Predloga kot nadaljevanje dveh splošnejših trendov:






  (i) | organi pregona lahko vse lažje uporabljajo osebne podatke posameznikov, ki niso neposredno povezani z določenim kaznivim dejanjem in ki so bili zbrani za druge namene; |
| --- | --- | --- |

(b)

Predloga kot nadaljevanje dveh splošnejših trendov:

(i)

organi pregona lahko vse lažje uporabljajo osebne podatke posameznikov, ki niso neposredno povezani z določenim kaznivim dejanjem in ki so bili zbrani za druge namene;

| (ii) | nova pravna instrumenta sta bila predlagana kot dodatek veljavnim pravnim instrumentom, ki se še ne izvajajo v celoti, s čimer se porajajo vprašanja o potrebi po takšnih novih instrumentih. |
| --- | --- |

(ii)

nova pravna instrumenta sta bila predlagana kot dodatek veljavnim pravnim instrumentom, ki se še ne izvajajo v celoti, s čimer se porajajo vprašanja o potrebi po takšnih novih instrumentih.

| (c) | Posebne okoliščine tega primera: organi pregona imajo na tem področju na razpolago že veliko informacij. |
| --- | --- |

(c)

Posebne okoliščine tega primera: organi pregona imajo na tem področju na razpolago že veliko informacij.

| (d) | Predlog bo vplival predvsem na še zlasti ranljivo družbeno skupino – prosilce za azil, ki bi lahko zaradi tega postali še bolj stigmatizirani. |
| --- | --- |

(d)

Predlog bo vplival predvsem na še zlasti ranljivo družbeno skupino – prosilce za azil, ki bi lahko zaradi tega postali še bolj stigmatizirani.

| (e) | Časovni okvir predlogov: predloga sta bila predložena v postopek sprejetja, ne da bi čakali na dve pomembni kontekstualni spremembi, ki bi lahko nanju pomembno vplivali, tj. stockholmski program in (morebiten) začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. Poleg tega sta predloga podana neodvisno od splošne prenovitve uredbe Eurodac in dublinske uredbe, ki ju Svet in Evropski parlament še vedno preučujeta. |
| --- | --- |

(e)

Časovni okvir predlogov: predloga sta bila predložena v postopek sprejetja, ne da bi čakali na dve pomembni kontekstualni spremembi, ki bi lahko nanju pomembno vplivali, tj. stockholmski program in (morebiten) začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. Poleg tega sta predloga podana neodvisno od splošne prenovitve uredbe Eurodac in dublinske uredbe, ki ju Svet in Evropski parlament še vedno preučujeta.

| (f) | Združljivost s členom 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah. |
| --- | --- |

(f)

Združljivost s členom 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah.

| 13. | Vsebinske določbe v mnenju niso podrobno obravnavane. Na splošno so določbe z zakonodajnega vidika kakovostne. So dobro oblikovane in zagotavljajo stroge pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Europol zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v centralni podatkovni zbirki Eurodac. Kljub temu je v odstavkih 49 in 50 podanih nekaj pripomb na to temo. |
| --- | --- |

13.

Vsebinske določbe v mnenju niso podrobno obravnavane. Na splošno so določbe z zakonodajnega vidika kakovostne. So dobro oblikovane in zagotavljajo stroge pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Europol zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v centralni podatkovni zbirki Eurodac. Kljub temu je v odstavkih 49 in 50 podanih nekaj pripomb na to temo.

IV.   IZHODIŠČE

| 14. | ENVP želi poudariti, da je boljša izmenjava informacij bistven cilj politike Evropske unije. Ta poudarek na izmenjavi informacij je še bolj logičen glede na dejstvo, da ni evropskih policijskih sil, evropskega sistema za kazensko pravosodje ali popolnoma usklajenega evropskega nadzora meja. Ukrepi, ki se nanašajo na informacije, so torej bistveni prispevek Evropske unije, ki nacionalnim organom držav članic omogoča uspešno obravnavo čezmejnega kriminala in učinkovito varstvo zunanjih meja. Vendar ti ukrepi ne bi smeli prispevati le k varnosti državljanov, temveč tudi k njihovim temeljnim svoboščinam. |
| --- | --- |

14.

ENVP želi poudariti, da je boljša izmenjava informacij bistven cilj politike Evropske unije. Ta poudarek na izmenjavi informacij je še bolj logičen glede na dejstvo, da ni evropskih policijskih sil, evropskega sistema za kazensko pravosodje ali popolnoma usklajenega evropskega nadzora meja. Ukrepi, ki se nanašajo na informacije, so torej bistveni prispevek Evropske unije, ki nacionalnim organom držav članic omogoča uspešno obravnavo čezmejnega kriminala in učinkovito varstvo zunanjih meja. Vendar ti ukrepi ne bi smeli prispevati le k varnosti državljanov, temveč tudi k njihovim temeljnim svoboščinam.

| 15. | Drugače povedano, vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. Zagotovitev tega ravnovesja je naloga zakonodajalca EU. Komisija je potrebo po takšnem ravnovesju izrecno izpostavila v svojem sporočilu z dne 10 junija 2009 z naslovom Območje svobode, varnosti in pravice za državljane (10). Pomembno vlogo ima tudi v razpravah za sprejetje novega večletnega programa na področju svobode, varnosti in pravice („stockholmski program“). |
| --- | --- |

15.

Drugače povedano, vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. Zagotovitev tega ravnovesja je naloga zakonodajalca EU. Komisija je potrebo po takšnem ravnovesju izrecno izpostavila v svojem sporočilu z dne 10 junija 2009 z naslovom Območje svobode, varnosti in pravice za državljane (10). Pomembno vlogo ima tudi v razpravah za sprejetje novega večletnega programa na področju svobode, varnosti in pravice („stockholmski program“).

| 16. | V tem kontekstu je smiselno poudariti, da zakonodaja o varstvu podatkov nikakor ne vpliva na zakonite interese vlad za zaščito javne varnosti. Če so podatki potrebni za specifičen in zakonit namen, se lahko uporabijo, po potrebi z dodatnimi ukrepi za zagotovitev ustreznih varoval. Bistveno je tudi, da se informacije zbirajo, izmenjujejo in obdelujejo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti in so upoštevana načela varstva podatkov. |
| --- | --- |

16.

V tem kontekstu je smiselno poudariti, da zakonodaja o varstvu podatkov nikakor ne vpliva na zakonite interese vlad za zaščito javne varnosti. Če so podatki potrebni za specifičen in zakonit namen, se lahko uporabijo, po potrebi z dodatnimi ukrepi za zagotovitev ustreznih varoval. Bistveno je tudi, da se informacije zbirajo, izmenjujejo in obdelujejo samo, če je to dejansko potrebno zaradi varnosti in so upoštevana načela varstva podatkov.

| 17. | Boj proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem (11) je vsekakor lahko legitimen razlog za dovolitev obdelave osebnih podatkov v skladu temeljnimi pravicami do zasebnosti in varstva podatkov. Da pa postane veljaven, je treba nujnost poseganja podpreti z jasnimi in nespornimi elementi ter dokazati sorazmernost obdelave. To je še toliko bolj potrebno v primeru znatnega poseganja v pravice posameznikov, ki spadajo v ranljive skupine, ki potrebujejo zaščito, kakor je predvideno v predlogih. |
| --- | --- |

17.

Boj proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem (11) je vsekakor lahko legitimen razlog za dovolitev obdelave osebnih podatkov v skladu temeljnimi pravicami do zasebnosti in varstva podatkov. Da pa postane veljaven, je treba nujnost poseganja podpreti z jasnimi in nespornimi elementi ter dokazati sorazmernost obdelave. To je še toliko bolj potrebno v primeru znatnega poseganja v pravice posameznikov, ki spadajo v ranljive skupine, ki potrebujejo zaščito, kakor je predvideno v predlogih.

V.   NADALJEVANJE SPLOŠNEJŠIH TRENDOV

Trend omogočanja širokega dostopa do podatkov organom pregona

| 18. | Poudariti je treba, da predloga nista le del splošnega trenda omogočanja dostopa do več obsežnih informacijskih in identifikacijskih sistemov za organe pregona, temveč pomenita tudi korak naprej v smeri omogočanja organom pregona, da dobijo dostop do podatkov posameznikov, ki načeloma niso osumljeni storitve nobenega kaznivega dejanja. Poleg tega gre tudi za podatke, ki so bili zbrani za namene, ki niso povezani z bojem proti kriminalu. Nedavni primeri so:






  — | Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES (12), |
| --- | --- | --- |

18.

Poudariti je treba, da predloga nista le del splošnega trenda omogočanja dostopa do več obsežnih informacijskih in identifikacijskih sistemov za organe pregona, temveč pomenita tudi korak naprej v smeri omogočanja organom pregona, da dobijo dostop do podatkov posameznikov, ki načeloma niso osumljeni storitve nobenega kaznivega dejanja. Poleg tega gre tudi za podatke, ki so bili zbrani za namene, ki niso povezani z bojem proti kriminalu. Nedavni primeri so:

—

Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES (12),

| — | Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (13), |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (13),

| — | Predlog okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona (14), |
| --- | --- |

—

Predlog okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona (14),

| 19. | ENVP je v svojem mnenju o teh pobudah zavzel kritičen pristop do odobritve dostopa organov pregona do osebnih podatkov posameznikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, in podatkov, ki so bili zbrani v druge namene. Poudaril je, da je potrebno zagotoviti ustrezno utemeljitev in opraviti preizkusa nujnosti in sorazmernosti. V mnenju o PNR je celo posvaril pred premikom proti popolnemu nadzoru družbe. |
| --- | --- |

19.

ENVP je v svojem mnenju o teh pobudah zavzel kritičen pristop do odobritve dostopa organov pregona do osebnih podatkov posameznikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, in podatkov, ki so bili zbrani v druge namene. Poudaril je, da je potrebno zagotoviti ustrezno utemeljitev in opraviti preizkusa nujnosti in sorazmernosti. V mnenju o PNR je celo posvaril pred premikom proti popolnemu nadzoru družbe.

| 20. | Ta pristop je bil opredeljen v mnenju ENVP o sporočilu Komisije z dne 10. junija 2009 o območju svobode, varnosti in pravice za državljane (15). ENVP v tem mnenju poziva, da je treba v stockholmskem programu zlasti obravnavati težnjo po uporabi informacij, zbranih v druge namene. Potrebni so strogi pogoji, npr. pogoj, da bi morale biti zahteve za podatke sorazmerne in ozko usmerjene ter temeljiti na sumu v zvezi z določenimi osebami. |
| --- | --- |

20.

Ta pristop je bil opredeljen v mnenju ENVP o sporočilu Komisije z dne 10. junija 2009 o območju svobode, varnosti in pravice za državljane (15). ENVP v tem mnenju poziva, da je treba v stockholmskem programu zlasti obravnavati težnjo po uporabi informacij, zbranih v druge namene. Potrebni so strogi pogoji, npr. pogoj, da bi morale biti zahteve za podatke sorazmerne in ozko usmerjene ter temeljiti na sumu v zvezi z določenimi osebami.

Potreba po splošni razpravi o dostopu za namene kazenskega pregona

| 21. | To mnenje je treba razumeti tudi v kontekstu širše razprave o prihodnosti izmenjave informacij EU in vse večje težnje po dostopu organov pregona do obsežnih podatkovnih zbirk. ENVP izkorišča to priložnost in poudarja, da je treba vsak tovrsten predlog preučiti posebej in da je potrebna skladna, celovita in v prihodnost usmerjena vizija o tej zadevi, po možnosti v povezavi s stockholmskim programom. |
| --- | --- |

21.

To mnenje je treba razumeti tudi v kontekstu širše razprave o prihodnosti izmenjave informacij EU in vse večje težnje po dostopu organov pregona do obsežnih podatkovnih zbirk. ENVP izkorišča to priložnost in poudarja, da je treba vsak tovrsten predlog preučiti posebej in da je potrebna skladna, celovita in v prihodnost usmerjena vizija o tej zadevi, po možnosti v povezavi s stockholmskim programom.

| 22. | Danes je bolj kot kdaj koli prej jasno potreben poglobljen razmislek o tem, kako naj bi izgledala izmenjava informacij in obsežni informacijski sistemi EU. Pri tem je treba ustrezno upoštevati tako vpliv na zasebnost kot tudi učinkovitost kazenskega pregona; to je potrebno najprej pri pripravi in obravnavi predlogov, pa tudi izvajanje teh aktov je treba v ta namen redno pregledovati. Tudi pri tem so potrebni po meri oblikovani zaščitni ukrepi in večji poudarek na načelu omejitve namena. Ta vizija bi morala vključevati tudi (morebiten) začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in njen vpliv na sisteme, ki temeljijo na pravni podlagi prvega in tretjega stebra. |
| --- | --- |

22.

Danes je bolj kot kdaj koli prej jasno potreben poglobljen razmislek o tem, kako naj bi izgledala izmenjava informacij in obsežni informacijski sistemi EU. Pri tem je treba ustrezno upoštevati tako vpliv na zasebnost kot tudi učinkovitost kazenskega pregona; to je potrebno najprej pri pripravi in obravnavi predlogov, pa tudi izvajanje teh aktov je treba v ta namen redno pregledovati. Tudi pri tem so potrebni po meri oblikovani zaščitni ukrepi in večji poudarek na načelu omejitve namena. Ta vizija bi morala vključevati tudi (morebiten) začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in njen vpliv na sisteme, ki temeljijo na pravni podlagi prvega in tretjega stebra.

Ocena obstoječih instrumentov

| 23. | Zadevna predloga sta bila sprejeta kot dodatek k obstoječim pravnim instrumentom za preverjanje podatkov o prstnih odtisih, ki se še ne izvajajo v celoti. ENVP v zvezi s tem opozarja zlasti na Sklep k Prümski pogodbi (16), ki ga morajo države članice začeti izvajati do junija 2011. Na podlagi tega sklepa naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico do avtomatiziranega dostopa med drugim do nacionalnih sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov s poizvedbami v sistemu za iskanje zadetkov. Če poizvedba na podlagi Sklepa k Prümski pogodbi ponudi zadetek, se lahko dodatne informacije, vključno z osebnimi podatki, pridobijo v državi članici, ki je prstni odtis evidentirala v svojem nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, pri čemer se uporabi nacionalna zakonodaja, vključno z medsebojno pravno pomočjo. |
| --- | --- |

23.

Zadevna predloga sta bila sprejeta kot dodatek k obstoječim pravnim instrumentom za preverjanje podatkov o prstnih odtisih, ki se še ne izvajajo v celoti. ENVP v zvezi s tem opozarja zlasti na Sklep k Prümski pogodbi (16), ki ga morajo države članice začeti izvajati do junija 2011. Na podlagi tega sklepa naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico do avtomatiziranega dostopa med drugim do nacionalnih sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov s poizvedbami v sistemu za iskanje zadetkov. Če poizvedba na podlagi Sklepa k Prümski pogodbi ponudi zadetek, se lahko dodatne informacije, vključno z osebnimi podatki, pridobijo v državi članici, ki je prstni odtis evidentirala v svojem nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, pri čemer se uporabi nacionalna zakonodaja, vključno z medsebojno pravno pomočjo.

| 24. | Drug instrument, ki bi ga lahko uporabili v zvezi s tem, je Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (17). Ta instrument olajšuje izmenjavo informacij (npr. o prstnih odtisih ter dodatnih informacij), ki jih hranijo ali s katerimi razpolagajo organi kazenskega pregona v državah članicah. Instrument se uporablja od 18. decembra 2008. |
| --- | --- |

24.

Drug instrument, ki bi ga lahko uporabili v zvezi s tem, je Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (17). Ta instrument olajšuje izmenjavo informacij (npr. o prstnih odtisih ter dodatnih informacij), ki jih hranijo ali s katerimi razpolagajo organi kazenskega pregona v državah članicah. Instrument se uporablja od 18. decembra 2008.

| 25. | Edino dalj časa obstoječe sredstvo, ki ga imajo države članice na razpolago, je tradicionalna medsebojna pravna pomoč, ki sodnim organom držav članic omogoča, da na podlagi Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah zahtevajo dostop do zbirk prstnih odtisov storilcev kaznivih dejanj in drugih oseb, vključno z odtisi prosilcev za azil. |
| --- | --- |

25.

Edino dalj časa obstoječe sredstvo, ki ga imajo države članice na razpolago, je tradicionalna medsebojna pravna pomoč, ki sodnim organom držav članic omogoča, da na podlagi Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah zahtevajo dostop do zbirk prstnih odtisov storilcev kaznivih dejanj in drugih oseb, vključno z odtisi prosilcev za azil.

| 26. | ENVP meni, da je v okviru ocene potrebe po dostopu do sistema Eurodac nujno treba najprej uvesti in oceniti uporabo novih instrumentov EU, ki državi članici dovoljujejo preveriti podatke o prstnih odtisih in druge podatke o kazenskem pregonu, ki jih hrani druga država članica. |
| --- | --- |

26.

ENVP meni, da je v okviru ocene potrebe po dostopu do sistema Eurodac nujno treba najprej uvesti in oceniti uporabo novih instrumentov EU, ki državi članici dovoljujejo preveriti podatke o prstnih odtisih in druge podatke o kazenskem pregonu, ki jih hrani druga država članica.

| 27. | Skladnost z načelom sorazmernosti ne pomeni le, da mora biti predlagan ukrep učinkovit, temveč tudi, da predvidenega namena predloga ni mogoče doseči z uporabo obstoječih instrumentov. Te instrumente je treba pred uvedbo novih/dodatnih ukrepov za obdelavo osebnih podatkov skrbno oceniti. Po mnenju ENVP takšna izčrpna ocena ni bila narejena. |
| --- | --- |

27.

Skladnost z načelom sorazmernosti ne pomeni le, da mora biti predlagan ukrep učinkovit, temveč tudi, da predvidenega namena predloga ni mogoče doseči z uporabo obstoječih instrumentov. Te instrumente je treba pred uvedbo novih/dodatnih ukrepov za obdelavo osebnih podatkov skrbno oceniti. Po mnenju ENVP takšna izčrpna ocena ni bila narejena.

VI.   POSEBNE OKOLIŠČINE ZADEVNEGA PRIMERA

| 28. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov najprej ugotavlja, da je Komisija v sporočilu z dne 24. novembra 2005 opozorila, da „niti prošnja za azil niti vloga za vizum v nobenem primeru ne kažeta na to, da bo doslej nedolžen posameznik storil kaznivo ali teroristično dejanje“ (18). |
| --- | --- |

28.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov najprej ugotavlja, da je Komisija v sporočilu z dne 24. novembra 2005 opozorila, da „niti prošnja za azil niti vloga za vizum v nobenem primeru ne kažeta na to, da bo doslej nedolžen posameznik storil kaznivo ali teroristično dejanje“ (18).

| 29. | Predloga se nanašata na dostop do osebnih podatkov posameznikov, ki ne le da načeloma niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, ampak zaradi bega pred pregonom potrebujejo še večjo zaščito. Te osebe predstavljajo posebej ranljivo skupino prebivalstva in njihov negotov položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa. |
| --- | --- |

29.

Predloga se nanašata na dostop do osebnih podatkov posameznikov, ki ne le da načeloma niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, ampak zaradi bega pred pregonom potrebujejo še večjo zaščito. Te osebe predstavljajo posebej ranljivo skupino prebivalstva in njihov negotov položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa.

| 30. | V skladu z obrazložitvenim memorandumom k predlaganemu sklepu obstaja na področju informacij in preverjanja strukturna vrzel, saj trenutno ni enotnega sistema, ki bi bil dostopen organom kazenskega pregona in s katerim bi se lahko ugotovilo, katera država članica ima informacije o prosilcu za azil. |
| --- | --- |

30.

V skladu z obrazložitvenim memorandumom k predlaganemu sklepu obstaja na področju informacij in preverjanja strukturna vrzel, saj trenutno ni enotnega sistema, ki bi bil dostopen organom kazenskega pregona in s katerim bi se lahko ugotovilo, katera država članica ima informacije o prosilcu za azil.

| 31. | To morda drži, vendar ne daje odgovora na vprašanje, zakaj so potrebne te informacije o prosilcih za azil, ki so, kot je bilo že omenjeno, ranljiva skupina in načeloma niso osumljeni, medtem ko podobnih informacij o prstnih odtisih ni na voljo o nobeni drugi skupini v družbi. Morda obstajajo utemeljeni razlogi, vendar jih Komisija ne poda. |
| --- | --- |

31.

To morda drži, vendar ne daje odgovora na vprašanje, zakaj so potrebne te informacije o prosilcih za azil, ki so, kot je bilo že omenjeno, ranljiva skupina in načeloma niso osumljeni, medtem ko podobnih informacij o prstnih odtisih ni na voljo o nobeni drugi skupini v družbi. Morda obstajajo utemeljeni razlogi, vendar jih Komisija ne poda.

| 32. | ENVP opozarja še na drugo utemeljitev predlogov. Obrazložitveni memorandum k predlaganemu sklepu navaja, da se lahko v primeru, da poizvedba na podlagi Sklepa k Prümski pogodbi ponudi zadetek, dodatne informacije, tudi osebni podatki, pridobijo v državi članici, ki je prstni odtis evidentirala v svojem nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, pri čemer se uporabi nacionalna zakonodaja, vključno z medsebojno pravno pomočjo. Vendar se zdi, da Komisija kot enega izmed argumentov pri utemeljevanju predloga uporablja dejstvo, da bo ta postopek morda „uspešen za tiste države članice, ki prstne odtise prosilcev za azil shranjujejo skupaj z drugimi prstnimi odtisi, ki jih organi kazenskega pregona zbirajo v nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, medtem ko ne bo uspešen za tiste države članice, ki prstne odtise prosilcev za azil shranjujejo v svoje nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov le, če so povezani s kaznivimi dejanji.“ Ta argument je predložen tudi v oceni učinka, ki spremlja predloga. |
| --- | --- |

32.

ENVP opozarja še na drugo utemeljitev predlogov. Obrazložitveni memorandum k predlaganemu sklepu navaja, da se lahko v primeru, da poizvedba na podlagi Sklepa k Prümski pogodbi ponudi zadetek, dodatne informacije, tudi osebni podatki, pridobijo v državi članici, ki je prstni odtis evidentirala v svojem nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, pri čemer se uporabi nacionalna zakonodaja, vključno z medsebojno pravno pomočjo. Vendar se zdi, da Komisija kot enega izmed argumentov pri utemeljevanju predloga uporablja dejstvo, da bo ta postopek morda „uspešen za tiste države članice, ki prstne odtise prosilcev za azil shranjujejo skupaj z drugimi prstnimi odtisi, ki jih organi kazenskega pregona zbirajo v nacionalnem sistemu za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, medtem ko ne bo uspešen za tiste države članice, ki prstne odtise prosilcev za azil shranjujejo v svoje nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov le, če so povezani s kaznivimi dejanji.“ Ta argument je predložen tudi v oceni učinka, ki spremlja predloga.

| 33. | Po mnenju ENVP je takšen argument brez vrednosti. Sistematično shranjevanje prstnih odtisov prosilcev za azil, ki niso povezani z nobenim kaznivim dejanjem, v isti podatkovni bazi z drugimi prstnimi odtisi, ki jih zbirajo organi kazenskega pregona – prstnimi odtisi prosilcev za azil in/ali drugih oseb, osumljenih ali obsojenih za kazniva dejanja – že samo po sebi vzbuja resne pomisleke glede načela omejitve namena in zakonitosti obdelave podatkov. Komisija bi morala namesto tega argumenta raje preučiti, ali je omenjeno sistematično shranjevanje v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

33.

Po mnenju ENVP je takšen argument brez vrednosti. Sistematično shranjevanje prstnih odtisov prosilcev za azil, ki niso povezani z nobenim kaznivim dejanjem, v isti podatkovni bazi z drugimi prstnimi odtisi, ki jih zbirajo organi kazenskega pregona – prstnimi odtisi prosilcev za azil in/ali drugih oseb, osumljenih ali obsojenih za kazniva dejanja – že samo po sebi vzbuja resne pomisleke glede načela omejitve namena in zakonitosti obdelave podatkov. Komisija bi morala namesto tega argumenta raje preučiti, ali je omenjeno sistematično shranjevanje v skladu z zakonodajo EU o varstvu podatkov.

VII.   ČASOVNI OKVIR PREDLOGA

| 34. | Komisija predloga sprejema v času kontekstualnih sprememb. |
| --- | --- |

34.

Komisija predloga sprejema v času kontekstualnih sprememb.

| 35. | Prvič, pričakuje se, da bo decembra 2009 sprejet stockholmski program. V teh mesecih potekajo intenzivne razprave o pripravi tega večletnega programa na področju svobode, varnosti in pravice. Pomembna tema stockholmskega programa bo uporaba in izmenjava informacij, vključno z oblikovanjem evropskega modela za informacije (19) ali evropske strategije za upravljanje informacij na področju varnosti (20). V okviru tega se ENVP zavzema za uravnotežen pristop, pri katerem so jamstva glede zasebnosti in varstva podatkov vgrajena v informacijske sisteme že v najzgodnejši možni fazi. Tesno povezane s stockholmskim programom so dejavnosti ad hoc skupine za izmenjavo informacij v Svetu, ki bodo najverjetneje zajemale vsebino zadevnih predlogov. |
| --- | --- |

35.

Prvič, pričakuje se, da bo decembra 2009 sprejet stockholmski program. V teh mesecih potekajo intenzivne razprave o pripravi tega večletnega programa na področju svobode, varnosti in pravice. Pomembna tema stockholmskega programa bo uporaba in izmenjava informacij, vključno z oblikovanjem evropskega modela za informacije (19) ali evropske strategije za upravljanje informacij na področju varnosti (20). V okviru tega se ENVP zavzema za uravnotežen pristop, pri katerem so jamstva glede zasebnosti in varstva podatkov vgrajena v informacijske sisteme že v najzgodnejši možni fazi. Tesno povezane s stockholmskim programom so dejavnosti ad hoc skupine za izmenjavo informacij v Svetu, ki bodo najverjetneje zajemale vsebino zadevnih predlogov.

| 36. | Drugič, ENVP opozarja, da je treba preučiti posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na bodočo zakonodajo v zvezi z dejavnostmi kazenskega pregona. Prva posledica je, da bo v prihodnje vsak tovrsten predlog obravnavan po rednem zakonodajnem postopku, ki pomeni enakopravno vključenost Sveta in Evropskega parlamenta. Druga posledica je povezana z ukinitvijo stebrnega ustroja iz Pogodbe o EU. Zaradi Lizbonske pogodbe bo Komisija morda morala predložiti nov predlog na podlagi nove pravne podlage ter morebiti celo združiti predlagano uredbo in predlagani sklep v en pravni instrument, kar bi v vsakem primeru prispevalo k pravni jasnosti. |
| --- | --- |

36.

Drugič, ENVP opozarja, da je treba preučiti posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe na bodočo zakonodajo v zvezi z dejavnostmi kazenskega pregona. Prva posledica je, da bo v prihodnje vsak tovrsten predlog obravnavan po rednem zakonodajnem postopku, ki pomeni enakopravno vključenost Sveta in Evropskega parlamenta. Druga posledica je povezana z ukinitvijo stebrnega ustroja iz Pogodbe o EU. Zaradi Lizbonske pogodbe bo Komisija morda morala predložiti nov predlog na podlagi nove pravne podlage ter morebiti celo združiti predlagano uredbo in predlagani sklep v en pravni instrument, kar bi v vsakem primeru prispevalo k pravni jasnosti.

| 37. | Tretjič, ENVP se sprašuje tudi, ali je zadevni predlog res treba sprejeti ločeno od splošne prenovitve Uredbe Eurodac in dublinske uredbe, ki jo Parlament in Svet še vedno obravnavata. Kljub temu da temeljne razprave o spremembi sistema Eurodac še niso zaključene, bo zaradi zadevnih predlogov spremenjen namen sistema, kar pomeni še eno bistveno spremembo sistema. Veliko večjo doslednost bi zagotovili, če bi bila zadevna predloga združena s splošno prenovitvijo (21) ali preložena na čas po sprejetju prve spremembe. |
| --- | --- |

37.

Tretjič, ENVP se sprašuje tudi, ali je zadevni predlog res treba sprejeti ločeno od splošne prenovitve Uredbe Eurodac in dublinske uredbe, ki jo Parlament in Svet še vedno obravnavata. Kljub temu da temeljne razprave o spremembi sistema Eurodac še niso zaključene, bo zaradi zadevnih predlogov spremenjen namen sistema, kar pomeni še eno bistveno spremembo sistema. Veliko večjo doslednost bi zagotovili, če bi bila zadevna predloga združena s splošno prenovitvijo (21) ali preložena na čas po sprejetju prve spremembe.

| 38. | V teh okoliščinah je sprejetje predloga bolje preložiti, da bi se izognili pravni negotovosti. Komisija ne zahteva, da se morata predloga sprejeti po nujnem postopku in tudi nobene druge okoliščine tega nikakor ne nakazujejo. |
| --- | --- |

38.

V teh okoliščinah je sprejetje predloga bolje preložiti, da bi se izognili pravni negotovosti. Komisija ne zahteva, da se morata predloga sprejeti po nujnem postopku in tudi nobene druge okoliščine tega nikakor ne nakazujejo.

VIII.   ZDRUŽLJIVOST S ČLENOM 8 EKČP

| 39. | Obrazložitveni memorandum k predlagani uredbi se izrecno nanaša na spoštovanje temeljnih pravic, med drugim na člen 8 Listine EU o temeljnih pravicah, ki obravnava varstvo osebnih podatkov. Zadevni memorandum po mnenju Komisije pojasnjuje, da so v predlogu določeni strogi pogoji, ki preprečujejo, da bi se pri obdelavi osebnih podatkov za namene kazenskega pregona kršila temeljna pravica do varstva osebnih podatkov, zlasti kar zadeva nujnost in sorazmernost. |
| --- | --- |

39.

Obrazložitveni memorandum k predlagani uredbi se izrecno nanaša na spoštovanje temeljnih pravic, med drugim na člen 8 Listine EU o temeljnih pravicah, ki obravnava varstvo osebnih podatkov. Zadevni memorandum po mnenju Komisije pojasnjuje, da so v predlogu določeni strogi pogoji, ki preprečujejo, da bi se pri obdelavi osebnih podatkov za namene kazenskega pregona kršila temeljna pravica do varstva osebnih podatkov, zlasti kar zadeva nujnost in sorazmernost.

| 40. | ENVP ta izjava Komisije ni prepričala. Ugotavlja, da je ključnega pomena oceniti, ali predloga prestaneta preizkus zakonitosti glede na člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), kakor ga razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice. Predloga bi morala biti skladna z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter upoštevati instrumente, ki so že na razpolago, kar bi morala Komisija verodostojno pojasniti v predlogu ali v obrazložitvenem memorandumu. Odločilna zadeva v zvezi s tem je S. and Marper proti Združenemu kraljestvu
   (22). |
| --- | --- |

40.

ENVP ta izjava Komisije ni prepričala. Ugotavlja, da je ključnega pomena oceniti, ali predloga prestaneta preizkus zakonitosti glede na člen 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), kakor ga razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice. Predloga bi morala biti skladna z načeloma nujnosti in sorazmernosti ter upoštevati instrumente, ki so že na razpolago, kar bi morala Komisija verodostojno pojasniti v predlogu ali v obrazložitvenem memorandumu. Odločilna zadeva v zvezi s tem je S. and Marper proti Združenemu kraljestvu
   (22).

| 41. | V uvodni izjavi (6) predlaganega sklepa je navedeno, da mora biti „vsako tako poseganje (...) skladno z zakonodajo, ki mora biti dovolj natančno opredeljena, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, posameznike mora tudi ščititi pred samovoljno obdelavo ter mora dovolj jasno navesti obseg diskrecijske pravice, poverjene pristojnim organom, in način njenega uveljavljanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za doseganje upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno s pravno upravičenim ciljem, ki ga skuša doseči.“ Potreba po predlaganem instrumentu pa v uvodni izjavi ni utemeljena. |
| --- | --- |

41.

V uvodni izjavi (6) predlaganega sklepa je navedeno, da mora biti „vsako tako poseganje (...) skladno z zakonodajo, ki mora biti dovolj natančno opredeljena, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, posameznike mora tudi ščititi pred samovoljno obdelavo ter mora dovolj jasno navesti obseg diskrecijske pravice, poverjene pristojnim organom, in način njenega uveljavljanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za doseganje upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno s pravno upravičenim ciljem, ki ga skuša doseči.“ Potreba po predlaganem instrumentu pa v uvodni izjavi ni utemeljena.

| 42. | Iz uveljavljene sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice izhaja, da v demokratični družbi poseg velja za nujnega za dosego zakonitega cilja, kot je predpisano v členu 8(2) EKČP, če je utemeljen z „nujno družbeno zahtevo“ ter zlasti, če je sorazmeren z zakonitim ciljem, ki se želi doseči, in če so razlogi, ki jih nacionalni organi navedejo kot utemeljitev, „ustrezni in zadostni“ (23). Poleg tega pa imajo nacionalni organi določeno možnost proste presoje, „katere obseg ni odvisen le od narave zakonitega cilja, ki se želi doseči, ampak tudi od značilnosti samega posega“ (24). Ta možnost proste presoje je bolj omejena, če je ogrožena pravica, ključna za posameznikovo polno uživanje intimnih ali temeljnih pravic (25). |
| --- | --- |

42.

Iz uveljavljene sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice izhaja, da v demokratični družbi poseg velja za nujnega za dosego zakonitega cilja, kot je predpisano v členu 8(2) EKČP, če je utemeljen z „nujno družbeno zahtevo“ ter zlasti, če je sorazmeren z zakonitim ciljem, ki se želi doseči, in če so razlogi, ki jih nacionalni organi navedejo kot utemeljitev, „ustrezni in zadostni“ (23). Poleg tega pa imajo nacionalni organi določeno možnost proste presoje, „katere obseg ni odvisen le od narave zakonitega cilja, ki se želi doseči, ampak tudi od značilnosti samega posega“ (24). Ta možnost proste presoje je bolj omejena, če je ogrožena pravica, ključna za posameznikovo polno uživanje intimnih ali temeljnih pravic (25).

| 43. | V zvezi s tem je predvsem treba oceniti namen načrtovane obdelave osebnih podatkov: ali je namen jasno opredeljen ter ali sta nujnost in sorazmernost obdelave podatkov utemeljeni? Treba bi bilo tudi dokazati, da za dosego predvidenega namena ne obstaja nobeno drugo sredstvo, ki bi manj posegalo v zasebnost. |
| --- | --- |

43.

V zvezi s tem je predvsem treba oceniti namen načrtovane obdelave osebnih podatkov: ali je namen jasno opredeljen ter ali sta nujnost in sorazmernost obdelave podatkov utemeljeni? Treba bi bilo tudi dokazati, da za dosego predvidenega namena ne obstaja nobeno drugo sredstvo, ki bi manj posegalo v zasebnost.

| 44. | V predlogu je navedeno, da je bil namen sistema Eurodac spremenjen v primerjavi s prvotnim namenom, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 6 predlaganega sklepa (26). Kljub temu pa ukrep le zaradi preproste spremembe zakonodajnega besedila ne bo postal združljiv s členom 8 EKČP. Lahko celo trdimo, da zakonodajna sprememba sploh ne povzroči spremembe namena. Podatki se bodo tudi v prihodnje hranili v sistemu Eurodac le zato, da se olajša izvajanje dublinske uredbe. Samo v izjemnih, v tem mnenju že obravnavanih okoliščinah bodo organi pregona držav članic imeli dostop. Predloga torej ne spreminjata namena, ampak ju je treba šteti med izjeme od načela omejitve namena, ki se lahko dovolijo pod določenimi pogoji v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES. ENVP kljub temu ni prepričan, da so ti pogoji v tem primeru izpolnjeni. |
| --- | --- |

44.

V predlogu je navedeno, da je bil namen sistema Eurodac spremenjen v primerjavi s prvotnim namenom, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 6 predlaganega sklepa (26). Kljub temu pa ukrep le zaradi preproste spremembe zakonodajnega besedila ne bo postal združljiv s členom 8 EKČP. Lahko celo trdimo, da zakonodajna sprememba sploh ne povzroči spremembe namena. Podatki se bodo tudi v prihodnje hranili v sistemu Eurodac le zato, da se olajša izvajanje dublinske uredbe. Samo v izjemnih, v tem mnenju že obravnavanih okoliščinah bodo organi pregona držav članic imeli dostop. Predloga torej ne spreminjata namena, ampak ju je treba šteti med izjeme od načela omejitve namena, ki se lahko dovolijo pod določenimi pogoji v skladu s členom 13 Direktive 95/46/ES. ENVP kljub temu ni prepričan, da so ti pogoji v tem primeru izpolnjeni.

| 45. | ENVP v zvezi s tem poudarja, da zakonodajni predlog ne postane sprejemljiv le zaradi izjave o spremembi namena. Zakonodajna sprememba sama po sebi ne privede do drugačne ocene o nujnosti predlogov v demokratični družbi, njuni sorazmernosti in siceršnji sprejemljivosti glede na določbe iz prejšnjega odstavka. |
| --- | --- |

45.

ENVP v zvezi s tem poudarja, da zakonodajni predlog ne postane sprejemljiv le zaradi izjave o spremembi namena. Zakonodajna sprememba sama po sebi ne privede do drugačne ocene o nujnosti predlogov v demokratični družbi, njuni sorazmernosti in siceršnji sprejemljivosti glede na določbe iz prejšnjega odstavka.

| 46. | Instrumenta, ki jih predlaga Komisija, očitno posegata v zasebnost. Kljub temu njuna uporabnost in nujnost v predlogih še zdaleč nista prikazani. Potrebo po teh instrumentih bi bilo treba dokazati s predstavitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil ter terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Predloga tega ne vsebujeta. Res je, da osumljenci lahko vstopijo na ozemlje EU z lažno prošnjo za azil. Toda dejstvo, da je takšen scenarij možen, ne pomeni splošnega vzorca, ki bi opravičeval sprejetje zadevnih instrumentov. |
| --- | --- |

46.

Instrumenta, ki jih predlaga Komisija, očitno posegata v zasebnost. Kljub temu njuna uporabnost in nujnost v predlogih še zdaleč nista prikazani. Potrebo po teh instrumentih bi bilo treba dokazati s predstavitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil ter terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Predloga tega ne vsebujeta. Res je, da osumljenci lahko vstopijo na ozemlje EU z lažno prošnjo za azil. Toda dejstvo, da je takšen scenarij možen, ne pomeni splošnega vzorca, ki bi opravičeval sprejetje zadevnih instrumentov.

| 47. | V tem okviru vzbuja posebno skrb tudi nevarnost stigmatiziranja, ki izhaja iz dejstva, da se osebe v vlogi prosilcev, ki niso bile obsojene za nobeno kaznivo dejanje in imajo pravico do domneve nedolžnosti, obravnavajo, kot da so osumljenci (27). V tem pogledu Evropsko sodišče za človekove pravice upošteva, da pravica vsakega posameznika do domnevne nedolžnosti v skladu s Konvencijo vključuje splošno pravilo, da se po oprostilni sodbi ne sme izraziti nobenega dvoma o posameznikovi nedolžnosti (28). |
| --- | --- |

47.

V tem okviru vzbuja posebno skrb tudi nevarnost stigmatiziranja, ki izhaja iz dejstva, da se osebe v vlogi prosilcev, ki niso bile obsojene za nobeno kaznivo dejanje in imajo pravico do domneve nedolžnosti, obravnavajo, kot da so osumljenci (27). V tem pogledu Evropsko sodišče za človekove pravice upošteva, da pravica vsakega posameznika do domnevne nedolžnosti v skladu s Konvencijo vključuje splošno pravilo, da se po oprostilni sodbi ne sme izraziti nobenega dvoma o posameznikovi nedolžnosti (28).

| 48. | ENVP tudi meni, da morebitna utemeljitev neposrednega dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac s trditvijo, da je prikladen, enostaven in hiter, ne bi smela zadoščati, da predlog prestane preizkus nujnosti. Predstavitev nujnosti ne sme temeljiti zgolj na uporabnosti dostopa, četudi z uporabo strogih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov. ENVP skratka resno dvomi v zakonitost predlogov glede na člen 8 EKČP. |
| --- | --- |

48.

ENVP tudi meni, da morebitna utemeljitev neposrednega dostopa organov kazenskega pregona do sistema Eurodac s trditvijo, da je prikladen, enostaven in hiter, ne bi smela zadoščati, da predlog prestane preizkus nujnosti. Predstavitev nujnosti ne sme temeljiti zgolj na uporabnosti dostopa, četudi z uporabo strogih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov. ENVP skratka resno dvomi v zakonitost predlogov glede na člen 8 EKČP.

IX.   NEKAJ PRIPOMB K VSEBINI

| 49. | ENVP priporoča, da se besedilu člena 2(a) predlagane uredbe doda specifikacija v obliki „obiter dictum“ ali da se namesto tega predlaganemu sklepu doda, da se organom pregona dostop do sistema Eurodac lahko omogoči, kadar imajo poseben razlog za domnevo, da je osumljenec že prej zaprosil za azil. To je predlagano v obrazložitvenem memorandumu, vendar v besedilo samega predloga ni vključeno. ENVP meni, da bi takšen zaščitni ukrep imel precejšno dodano vrednost. Ta predlog pa sam po sebi ne pomeni, da se ENVP načeloma strinja z dostopom organov kazenskega pregona do sistema Eurodac. Treba bi ga bilo razumeti kot dopolnilno priporočilo. |
| --- | --- |

49.

ENVP priporoča, da se besedilu člena 2(a) predlagane uredbe doda specifikacija v obliki „obiter dictum“ ali da se namesto tega predlaganemu sklepu doda, da se organom pregona dostop do sistema Eurodac lahko omogoči, kadar imajo poseben razlog za domnevo, da je osumljenec že prej zaprosil za azil. To je predlagano v obrazložitvenem memorandumu, vendar v besedilo samega predloga ni vključeno. ENVP meni, da bi takšen zaščitni ukrep imel precejšno dodano vrednost. Ta predlog pa sam po sebi ne pomeni, da se ENVP načeloma strinja z dostopom organov kazenskega pregona do sistema Eurodac. Treba bi ga bilo razumeti kot dopolnilno priporočilo.

| 50. | ENVP ugotavlja tudi, da stroga merila za dostop imenovanih organov do sistema Eurodac (29) ne veljajo za dostop Europola do podatkov Eurodac. Zahteve Europola za primerjavo se dovolijo za namene posebne analize ali splošne in strateške analize. ENVP dvomi, da bi možnost širšega dostopa za Europol lahko uskladili z mnenjem Komisije, da je dostop potreben le v posebnih primerih, v posebnih okoliščinah in pod strogimi pogoji. |
| --- | --- |

50.

ENVP ugotavlja tudi, da stroga merila za dostop imenovanih organov do sistema Eurodac (29) ne veljajo za dostop Europola do podatkov Eurodac. Zahteve Europola za primerjavo se dovolijo za namene posebne analize ali splošne in strateške analize. ENVP dvomi, da bi možnost širšega dostopa za Europol lahko uskladili z mnenjem Komisije, da je dostop potreben le v posebnih primerih, v posebnih okoliščinah in pod strogimi pogoji.

X.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 51. | ENVP ima resne dvome glede legitimnosti teh dveh predlogov in sprejetja zakonodajnih instrumentov na njuni podlagi. Dvomi temeljijo na pomislekih iz tega mnenja, ki jih je mogoče povzeti, kakor sledi v nadaljevanju. |
| --- | --- |

51.

ENVP ima resne dvome glede legitimnosti teh dveh predlogov in sprejetja zakonodajnih instrumentov na njuni podlagi. Dvomi temeljijo na pomislekih iz tega mnenja, ki jih je mogoče povzeti, kakor sledi v nadaljevanju.

| 52. | ENVP želi poudariti, da je boljša izmenjava informacij bistven cilj politike Evropske unije. Vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. Zagotovitev tega ravnovesja je naloga zakonodajalca EU. |
| --- | --- |

52.

ENVP želi poudariti, da je boljša izmenjava informacij bistven cilj politike Evropske unije. Vlade potrebujejo ustrezne instrumente za zagotovitev varnosti državljanov, vendar morajo v evropski družbi v celoti spoštovati njihove temeljne pravice. Zagotovitev tega ravnovesja je naloga zakonodajalca EU.

| 53. | Ukrepi za boj proti terorističnim in drugim hudim kaznivim dejanjem so lahko zakonit razlog, da se dovoli obdelava osebnih podatkov, če se nujnost posega v zasebnost podpre z jasnimi in nespornimi elementi ter dokaže sorazmernost obdelave podatkov. To je še toliko bolj potrebno, ker se predloga nanašata na ranljivo skupino, ki zaradi bega pred pregonom potrebuje večjo zaščito. Njihov negotov položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa. ENVP opozarja tudi na nevarnost stigmatiziranja. |
| --- | --- |

53.

Ukrepi za boj proti terorističnim in drugim hudim kaznivim dejanjem so lahko zakonit razlog, da se dovoli obdelava osebnih podatkov, če se nujnost posega v zasebnost podpre z jasnimi in nespornimi elementi ter dokaže sorazmernost obdelave podatkov. To je še toliko bolj potrebno, ker se predloga nanašata na ranljivo skupino, ki zaradi bega pred pregonom potrebuje večjo zaščito. Njihov negotov položaj je treba upoštevati pri oceni nujnosti in sorazmernosti predlaganega ukrepa. ENVP opozarja tudi na nevarnost stigmatiziranja.

| 54. | ENVP predlaga, da se zakonitost predlogov oceni v širšem kontekstu; zlasti je treba upoštevati:






  (a) | trend omogočanja organom kazenskega pregona dostop do osebnih podatkov posameznikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja ter so bili zbrani za druge namene; |
| --- | --- | --- |

54.

ENVP predlaga, da se zakonitost predlogov oceni v širšem kontekstu; zlasti je treba upoštevati:

(a)

trend omogočanja organom kazenskega pregona dostop do osebnih podatkov posameznikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja ter so bili zbrani za druge namene;

| (b) | potrebo, da se vsak tovrsten predlog preuči posebej, in potrebo po skladni, celoviti in v prihodnost usmerjeni viziji, po možnosti v povezavi s stockholmskim programom; |
| --- | --- |

(b)

potrebo, da se vsak tovrsten predlog preuči posebej, in potrebo po skladni, celoviti in v prihodnost usmerjeni viziji, po možnosti v povezavi s stockholmskim programom;

| (c) | potrebo, da se najprej uvede in oceni uporaba drugih novih instrumentov EU, ki državi članici dovoljujejo preverjanje podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov organov kazenskega pregona, ki jih hrani druga država članica; |
| --- | --- |

(c)

potrebo, da se najprej uvede in oceni uporaba drugih novih instrumentov EU, ki državi članici dovoljujejo preverjanje podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov organov kazenskega pregona, ki jih hrani druga država članica;

| (d) | nujnost predloga glede na spreminjajoče se pravne in politične razmere. |
| --- | --- |

(d)

nujnost predloga glede na spreminjajoče se pravne in politične razmere.

| 55. | V zvezi z združljivostjo predlogov s členom 8 EKČP ENVP izraža dvom glede spremembe namena sistema in poudarja, da le izjava o spremembi namena v zakonodajnem predlogu še ne pomeni dejanske spremembe. Zakonodajna sprememba sama po sebi ne privede do drugačne ocene o potrebi po predlogih v demokratični družbi, njuni sorazmernosti in siceršnji sprejemljivosti, zlasti glede na pravila o omejitvi namena iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

55.

V zvezi z združljivostjo predlogov s členom 8 EKČP ENVP izraža dvom glede spremembe namena sistema in poudarja, da le izjava o spremembi namena v zakonodajnem predlogu še ne pomeni dejanske spremembe. Zakonodajna sprememba sama po sebi ne privede do drugačne ocene o potrebi po predlogih v demokratični družbi, njuni sorazmernosti in siceršnji sprejemljivosti, zlasti glede na pravila o omejitvi namena iz Direktive 95/46/ES.

| 56. | ENVP poudarja, da bi bilo treba to potrebo po predlogih dokazati s predstavitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil ter terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Predloga tega ne vsebujeta. |
| --- | --- |

56.

ENVP poudarja, da bi bilo treba to potrebo po predlogih dokazati s predstavitvijo trdnih dokazov o povezavi med prosilci za azil ter terorizmom in/ali hudimi kaznivimi dejanji. Predloga tega ne vsebujeta.

| 57. | In končno, ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil ENVP zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. ENVP ima tudi nekaj pripomb k normativnemu delu predlogov. |
| --- | --- |

57.

In končno, ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala, in priporoča, da se sklic na to posvetovanje vključi v uvodne izjave predloga na podoben način kot v številnih drugih zakonodajnih besedilih, v zvezi s katerimi je bil ENVP zaprošen za mnenje v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. ENVP ima tudi nekaj pripomb k normativnemu delu predlogov.

V Bruslju, 7. oktobra 2009

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2009) 342 konč.

3

(4)  COM(2009) 344 konč.

4

(5)  Mnenje z dne 20. januarja 2006 o predlogu sklepa Sveta o dostopu organov držav članic, odgovornih za notranjo varnost, in Europola do Vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov v namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (COM(2005) 600 konč.), UL C 97, 25.4.2006, str. 6.

5

(6)  Mnenje z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. (.../...) (o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva) (COM(2008)825) in Mnenje z dne 18. februarja 2009 o predlogu uredbe o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgov orne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (COM(2008) 820 konč.).

6

(7)  Glej zlasti člen 1 predlaganega sklepa.

7

(8)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1., v nadaljevanju: Sklep k Prümski pogodbi.

8

(9)  COM(2005) 597 konč., odst. 4.6.

9

(10)  COM(2009) 262 konč. Glej tudi mnenje ENVP z dne 10. julija 2009 o tem sporočilu, odst. 22.

10

(11)  Za te namene je dovoljena primerjava podatkov o prstnih odtisih v skladu s členom 1 predlaganega sklepa.

11

(12)  UL L 105, 13.4.2006, str. 54. Mnenje ENVP z dne 26. septembra 2005, UL C 298, 29.11.2005, str. 1.

12

(13)  UL L 218, 13.8.2008, str. 129.

13

(14)  Svet ga še ni sprejel; zadnja različica besedila z dne 29. junija 2009 na voljo v registru dokumentov Sveta, dok. št. 5618/2/09. Mnenje ENVP z dne 20. decembra 2007, UL C 110, 1.5.2008, str. 1.

14

(15)  Glej opombo 8.

15

(16)  Glej tudi odstavek 6 in opombo 6.

16

(17)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89.

17

(18)  Sporočilo iz odstavka 9 tega mnenja.

18

(19)  Terminologija Komisije v sporočilu z dne 10. junija 2009, navedenem v opombi 8.

19

(20)  Terminologija, ki jo uporablja švedsko predsedstvo.

20

(21)  Glej odstavek 4.

21

(22)  Združeni zadevi 30562/04 in 30566/04, S. and Marper proti Združenemu kraljestvu, odločba z dne 4. decembra 2008, ESČP še ni objavljena.

22

S. and Marper proti Združenemu kraljestvu

(23)  Glej med drugim sodbo Gillow proti Združenemu kraljestvu z dne 24. novembra 1986, serija A, št. 109, § 55.

23

(24)  Glej sodbo Leander proti Švedski z dne 26. marca 1987, serija A, št. 116, § 59. Glej tudi sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 20. maja 2003 Österreichischer Rundfunk in druge združene zadeve C-465/2000, C-138/01 in C-139/01, ZOdl. [2003], str. I-4989. odst. 83.

24

(25)  Connors proti Združenemu kraljestvu, sodba z dne 27. maja 2004, št. 66746/01, § 82.

25

(26)  Glej odstavek 8 tega mnenja.

26

(27)  S and Marper.

27

(28)  Asan Rusiti proti Avstriji, št. 28389/95, § 31, z dne 21. marca 2000, z dodatnimi sklicevanji, 33 EHRR 56.

28

(29)  Člen 7 predlaganega sklepa; glej odstavek 6 tega mnenja.

29

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 10.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/9

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 92/02

Komisija se je 26. marca 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5751. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5751. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 10.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/10

---

Menjalni tečaji eura (1)

9. aprila 2010

2010/C 92/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3384 |
| JPY | japonski jen | 125,34 |
| DKK | danska krona | 7,4430 |
| GBP | funt šterling | 0,87200 |
| SEK | švedska krona | 9,6941 |
| CHF | švicarski frank | 1,4364 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9365 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,232 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 267,70 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7064 |
| PLN | poljski zlot | 3,8770 |
| RON | romunski leu | 4,1423 |
| TRY | turška lira | 1,9969 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4378 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3466 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3839 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8798 |
| SGD | singapurski dolar | 1,8627 |
| KRW | južnokorejski won | 1 496,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,7415 |
| CNY | kitajski juan | 9,1331 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2618 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 091,56 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2695 |
| PHP | filipinski peso | 59,785 |
| RUB | ruski rubelj | 39,2025 |
| THB | tajski bat | 43,150 |
| BRL | brazilski real | 2,3752 |
| MXN | mehiški peso | 16,3178 |
| INR | indijska rupija | 59,2710 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3384

JPY

japonski jen

125,34

DKK

danska krona

7,4430

GBP

funt šterling

0,87200

SEK

švedska krona

9,6941

CHF

švicarski frank

1,4364

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9365

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,232

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

267,70

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7064

PLN

poljski zlot

3,8770

RON

romunski leu

4,1423

TRY

turška lira

1,9969

AUD

avstralski dolar

1,4378

CAD

kanadski dolar

1,3466

HKD

hongkonški dolar

10,3839

NZD

novozelandski dolar

1,8798

SGD

singapurski dolar

1,8627

KRW

južnokorejski won

1 496,50

ZAR

južnoafriški rand

9,7415

CNY

kitajski juan

9,1331

HRK

hrvaška kuna

7,2618

IDR

indonezijska rupija

12 091,56

MYR

malezijski ringit

4,2695

PHP

filipinski peso

59,785

RUB

ruski rubelj

39,2025

THB

tajski bat

43,150

BRL

brazilski real

2,3752

MXN

mehiški peso

16,3178

INR

indijska rupija

59,2710

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 10.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 92/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 92/11

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Uredbe Komisije (ES) št. 245/2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 92/04

Objava naslovov in sklicevanj na prehodne metode merjenja (1) za izvajanje Uredbe (ES) št. 245/2009.

| Proizvod | Organizacija | Sklic | Naziv | Merjeni parametri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vse sijalke, ki so zajete v Uredbi (ES) št. 245/2009 | CENELEC | EN 60061-1:1993
  vse spremembe do A41:2009 | vznožki in okovi žarnic in sijalk skupaj s kalibri za kontrolo medsebojne zamenljivosti in varnosti – 1. del: vznožki žarnic in sijalk | — | geometrija vznožkov žarnic in sijalk |

Proizvod

Organizacija

Sklic

Naziv

Merjeni parametri

vse sijalke, ki so zajete v Uredbi (ES) št. 245/2009

CENELEC

EN 60061-1:1993

vse spremembe do A41:2009

vznožki in okovi žarnic in sijalk skupaj s kalibri za kontrolo medsebojne zamenljivosti in varnosti – 1. del: vznožki žarnic in sijalk

—

geometrija vznožkov žarnic in sijalk

EN 62471:2008

fotobiološka varnost sijalk in sistemov sijalk

| — | sevanje (ocena spektra glede na Prilogo I.1.d) |
| --- | --- |

—

sevanje (ocena spektra glede na Prilogo I.1.d)

Evropska komisija

Odločba 2002/747/ES (Priloga)

Odločba Komisije 2002/747/ES z dne 9. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti žarnicam in o spremembi Odločbe 1999/568/ES

| — | vsebnost živega srebra |
| --- | --- |

—

vsebnost živega srebra

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 18.2:1983

osnova fizikalne fotometrije

| — | kot svetlobnega žarka |
| --- | --- |

—

kot svetlobnega žarka

fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma

CENELEC

EN 60081:1998

spremembe:

| | A1:2002 |
| --- | --- |

A1:2002

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

| | A3:2005 |
| --- | --- |

A3:2005

| | A4:2010 |
| --- | --- |

A4:2010

fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma – specifikacije za učinkovitost

| — | svetlobni tok sijalke |
| --- | --- |

—

svetlobni tok sijalke

| — | moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah) |
| --- | --- |

—

moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah)

| — | faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)
  Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“ |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)

Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“

| — | preživetveni faktor sijalk (LSF)
  Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C standarda. |
| --- | --- |

—

preživetveni faktor sijalk (LSF)

Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C standarda.

| — | Za namene preglednice 6 v Prilogi III se preživetveni faktor sijalk meri v visokofrekvenčnem načinu delovanja s ciklom vklapljanja 11h/1h. V drugih primerih je cikel vklapljanja določen v standardu. |
| --- | --- |

—

Za namene preglednice 6 v Prilogi III se preživetveni faktor sijalk meri v visokofrekvenčnem načinu delovanja s ciklom vklapljanja 11h/1h. V drugih primerih je cikel vklapljanja določen v standardu.

| — | kromatičnost |
| --- | --- |

—

kromatičnost

| — | korelirana barvna temperatura (CCT) |
| --- | --- |

—

korelirana barvna temperatura (CCT)

| — | barvna reprodukcija |
| --- | --- |

—

barvna reprodukcija

fluorescenčne sijalke z enim vznožkom

CENELEC

EN 60901:1996

spremembe:

| | A1:1997 |
| --- | --- |

A1:1997

| | A2:2000 |
| --- | --- |

A2:2000

| | A3:2004 |
| --- | --- |

A3:2004

| | A4:2008 |
| --- | --- |

A4:2008

Osnutek A5 (34A/1358/CDV)

fluorescenčne sijalke z enim vznožkom – specifikacije za učinkovitost

| — | svetlobni tok sijalke |
| --- | --- |

—

svetlobni tok sijalke

| — | moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah) |
| --- | --- |

—

moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah)

| — | faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)
  Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“ |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)

Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“

| — | preživetveni faktor sijalk (LSF)
  Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma). |
| --- | --- |

—

preživetveni faktor sijalk (LSF)

Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma).

| — | kromatičnost |
| --- | --- |

—

kromatičnost

| — | korelirana barvna temperatura (CCT) |
| --- | --- |

—

korelirana barvna temperatura (CCT)

| — | barvna reprodukcija |
| --- | --- |

—

barvna reprodukcija

vse visokointenzivnostne sijalke na razelektrenje

CENELEC

EN 62035:2000

sprememba

A1:2003

varnostne specifikacije sijalk na razelektrenje (razen fluorescenčnih sijalk)

| — | specifična efektivna moč UV sevanja |
| --- | --- |

—

specifična efektivna moč UV sevanja

visokotlačne živosrebrne sijalke

CENELEC

EN 60188:2001

visokotlačne živosrebrne sijalke – specifikacije za učinkovitost

| — | svetlobni tok sijalke |
| --- | --- |

—

svetlobni tok sijalke

| — | moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah) |
| --- | --- |

—

moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah)

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 97-2005

vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo v notranjih prostorih

| — | faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF) |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)

| — | preživetveni faktor sijalk (LSF) |
| --- | --- |

—

preživetveni faktor sijalk (LSF)

CIE 154-2003

vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo na prostem

CIE 15-2004

kolorimetrija

| — | kromatičnost |
| --- | --- |

—

kromatičnost

| — | korelirana barvna temperatura |
| --- | --- |

—

korelirana barvna temperatura

CIE 13.3-1995

metoda merjenja in določanja lastnosti barvne reprodukcije svetlobnih virov

| — | barvna reprodukcija |
| --- | --- |

—

barvna reprodukcija

visokotlačne natrijeve sijalke

CENELEC

EN 60662:1993

spremembe:

| | A4:1994 |
| --- | --- |

A4:1994

| | A5:1994 |
| --- | --- |

A5:1994

| | A6:1994 |
| --- | --- |

A6:1994

| | A7:1995 |
| --- | --- |

A7:1995

| | A9:1997 |
| --- | --- |

A9:1997

| | A10:1997 |
| --- | --- |

A10:1997

visokotlačne natrijeve sijalke – specifikacije za učinkovitost

| — | moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah) |
| --- | --- |

—

moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah)

| — | faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)
  Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“ |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)

Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“

| — | preživetveni faktor sijalk (LSF)
  Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma). |
| --- | --- |

—

preživetveni faktor sijalk (LSF)

Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma).

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 84-1989

merjenje svetlobnega toka

| — | svetlobni tok sijalke |
| --- | --- |

—

svetlobni tok sijalke

CIE 15-2004

kolorimetrija

| — | kromatičnost |
| --- | --- |

—

kromatičnost

| — | korelirana barvna temperatura |
| --- | --- |

—

korelirana barvna temperatura

CIE 13.3-1995

metoda merjenja in določanja lastnosti barvne reprodukcije svetlobnih virov

| — | barvna reprodukcija |
| --- | --- |

—

barvna reprodukcija

metalhalogenidne sijalke

CENELEC

osnutek IEC/EN 61167 (34A/1326/CDV)

metalhalogenidne sijalke – specifikacije za učinkovitost

| — | moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah) |
| --- | --- |

—

moč, ki jo porabi sijalka (razen moči, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah)

| — | faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)
  Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“ |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetlobnega toka (LLMF)

Opomba: v standardnem LLMF se imenuje „vzdrževanje svetilnosti“

| — | preživetveni faktor sijalk (LSF)
  Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma). |
| --- | --- |

—

preživetveni faktor sijalk (LSF)

Opomba: LSF ni izrecno omenjen, le metoda za preskušanje dobe trajanja. LSF se izpelje iz krivulje vzdrževanja svetilnosti v skladu s Prilogo C EN 60081 (različica iz vrste o fluorescenčnih sijalkah z dvema vznožkoma).

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 84-1989

merjenje svetlobnega toka

| — | svetlobni tok sijalke |
| --- | --- |

—

svetlobni tok sijalke

CIE 15-2004

kolorimetrija

| — | kromatičnost |
| --- | --- |

—

kromatičnost

| — | korelirana barvna temperatura |
| --- | --- |

—

korelirana barvna temperatura

CIE 13.3-1995

metoda merjenja in določanja lastnosti barvne reprodukcije svetlobnih virov

| — | barvna reprodukcija |
| --- | --- |

—

barvna reprodukcija

predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke (visokofrekvenčne in nizkofrekvenčne)

CENELEC

EN 50294:1998

spremembe:

| | A1:2001 |
| --- | --- |

A1:2001

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

metoda merjenja skupne vhodne moči tokokroga predstikalna naprava

| — | vhodna moč tokokroga predstikalna naprava (razen moči, ki jo porabijo senzorji, mrežne povezave in druga pomožne obremenitve)
  Opomba: Merjena skupna vhodna moč se popravi na faktor svetilnosti predstikalnih naprav v višini 0,95 za nizkofrekvenčno kontrolno napravo z navoji žice in v višini 1,00 za visokofrekvenčno (HF) elektronsko kontrolno napravo. Poleg tega se nadomestijo tolerance referenčnih sijalk. |
| --- | --- |

—

vhodna moč tokokroga predstikalna naprava (razen moči, ki jo porabijo senzorji, mrežne povezave in druga pomožne obremenitve)

Opomba: Merjena skupna vhodna moč se popravi na faktor svetilnosti predstikalnih naprav v višini 0,95 za nizkofrekvenčno kontrolno napravo z navoji žice in v višini 1,00 za visokofrekvenčno (HF) elektronsko kontrolno napravo. Poleg tega se nadomestijo tolerance referenčnih sijalk.

vse svetilke, ki jih zajema Uredba (ES) št. 245/2009

CENELEC

EN 60598-1: 2008

svetilke – del 1: splošne zahteve in preskusi

| — | stopnja zaščite pred vdorom |
| --- | --- |

—

stopnja zaščite pred vdorom

Merilne metode za parametre, navedene le kot merilo uspešnosti

svetilke za pisarniško razsvetljavo

CEN

EN 12464-1

razsvetljava delovnih prostorov – del 1: notranji delovni prostori

| — | faktor pojemanja svetilk |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetilk

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 97-2005

vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo v notranjih prostorih

svetilke za javno cestno razsvetljavo

CEN

EN 12464-2

razsvetljava delovnih prostorov – del 2: delovna mesta na prostem

| — | faktor pojemanja svetilk |
| --- | --- |

—

faktor pojemanja svetilk

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 154-2003

vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo na prostem

CEN

EN 13032-1

EN 13032-2

luč in razsvetljava merjenje in predstavitev fotometričnih podatkov sijalk in svetilk

| 1 – | merjenje in oblika datoteke |
| --- | --- |

1 –

merjenje in oblika datoteke

| 2 – | predstavitev podatkov za notranje delovne prostore in delovna mesta na prostem |
| --- | --- |

2 –

predstavitev podatkov za notranje delovne prostore in delovna mesta na prostem

| — | faktor izkoristka |
| --- | --- |

—

faktor izkoristka

| — | zgornji odstotek svetilnosti (ULOR) |
| --- | --- |

—

zgornji odstotek svetilnosti (ULOR)

---

(1)  Te prehodne metode naj bi na koncu nadomestili usklajeni standardi. Ko bodo usklajeni standardi na voljo, bodo sklici nanje v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2009/125/ES objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

---