# Úradný vestník C 117E/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.CE2010.117.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 117E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 536. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.CE2010.117.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 117E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 536. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlamentZASADANIE 2008 – 2009Schôdze 24. až 26. marca 2009Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 236 E, 1.10.2009.PRIJATÉ TEXTY |
| | Utorok, 24. marca 2009 |
| 2010/C 117E/01 | Prioritý EÚ týkajúce sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSNOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 24. marca 2009 o prioritách Európskej únie týkajúcich sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (2009/2000(INI)) | 1 |
| 2010/C 117E/02 | Rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s názvom Rok po Lisabone: partnerstvo Európskej únie a Afriky v praxi (2008/2318(INI)) | 7 |
| 2010/C 117E/03 | Zmluvy o rozvojových cieľoch miléniaUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zmluvách o rozvojových cieľoch milénia (2008/2128(INI)) | 15 |
| 2010/C 117E/04 | Štúdium umenia v EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o štúdiu umenia v Európskej únii (2008/2226(INI)) | 23 |
| 2010/C 117E/05 | Aktívny dialóg s občanmi o EurópeUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o aktívnom dialógu s občanmi o Európe (2008/2224(INI)) | 27 |
| 2010/C 117E/06 | Činnosť Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ v roku 2008Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ v roku 2008 (2008/2303(INI)) | 33 |
| 2010/C 117E/07 | Najlepšie postupy v oblasti regionálnej politiky a prekážky vo využívaní štrukturálnych fondovUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o najlepších postupoch v oblasti regionálnej politiky a prekážkach vo využívaní štrukturálnych fondov (2008/2061(INI)) | 38 |
| 2010/C 117E/08 | Komplementárnosť a koordinácia politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidiekaUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o komplementárnosti a koordinácii politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka (2008/2100(INI)) | 46 |
| 2010/C 117E/09 | Boj proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o boji proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v Európskej únii (2008/2071(INI)) | 52 |
| 2010/C 117E/10 | Viacjazyčnosť: devíza pre Európu a spoločný záväzokUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o viacjazyčnosti: devíza pre Európu a spoločný záväzok (2008/2225(INI)) | 59 |
| 2010/C 117E/11 | Zelená kniha o územnej súdržnosti a stav diskusie o budúcej reforme politiky súdržnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (2008/2174(INI)) | 65 |
| 2010/C 117E/12 | Mestský rozmer politiky súdržnosti v novom programovom obdobíUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období (2008/2130(INI)) | 73 |
| 2010/C 117E/13 | Uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007-2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 - 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (2008/2183(INI)) | 79 |
| 2010/C 117E/14 | Európska iniciatíva za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanostiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s odporúčaniami pre Komisiu k Európskej iniciatíve za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti (2008/2122(INI)) | 85 |
| PRÍLOHA | 89 |
| | Streda 25. marca 2009 |
| 2010/C 117E/15 | Riadiaci nástroj na prideľovanie rozpočtových zdrojovUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o metóde ABB/ABM ako riadiacom nástroji na prideľovanie rozpočtových zdrojov (2008/2053(INI)) | 91 |
| 2010/C 117E/16 | Strednodobé preskúmanie finančného rámca na roky 2007-2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o strednodobom preskúmaní finančného rámca na roky 2007 – 2013 (2008/2055(INI)) | 95 |
| 2010/C 117E/17 | Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - CariforumUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej | 101 |
| 2010/C 117E/18 | Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - Pobrežie SlonovinyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane | 106 |
| 2010/C 117E/19 | Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - GhanaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej | 112 |
| 2010/C 117E/20 | Dočasná dohoda o partnerstve ES - tichomorské štátyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na strane druhej | 118 |
| 2010/C 117E/21 | Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - SADCUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC DHP na strane druhej | 124 |
| 2010/C 117E/22 | Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - štáty východnej a južnej AfrikyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane | 129 |
| 2010/C 117E/23 | Dohoda o hospodárskom partnerstve s východnou AfrikouUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a partnerskými štátmi Východoafrického spoločenstva na druhej strane | 135 |
| 2010/C 117E/24 | Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - stredná AfrikaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o uzavretí dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a strednou Afrikou na druhej strane | 141 |
| 2010/C 117E/25 | Výročné správy EIB a EBOR za rok 2007Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 ovýročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007 (2008/2155(INI)) | 147 |
| 2010/C 117E/26 | Budúcnosť automobilového priemysluUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o budúcnosti automobilového priemyslu | 157 |
| | Štvrtok 26. marca 2009 |
| 2010/C 117E/27 | Biela kniha o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel ESUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o bielej knihe o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel Spoločenstva (2008/2154(INI)) | 161 |
| 2010/C 117E/28 | Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a IndiouUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Indiou (2008/2135(INI)) | 166 |
| 2010/C 117E/29 | Sociálna zodpovednosť subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazciUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o sociálnej zodpovednosti subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazci (2008/2249(INI)) | 176 |
| 2010/C 117E/30 | Ceny potravín v EurópeUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o cenách potravín v Európe (2008/2175(INI)) | 180 |
| 2010/C 117E/31 | Vplyv rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií)Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o vplyve rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií) (2008/2248(INI)) | 189 |
| 2010/C 117E/32 | Stav transatlantických vzťahov po voľbách v USAUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stave transatlantických vzťahov po voľbách v USA (2008/2199(INI)) | 198 |
| 2010/C 117E/33 | Posilňovanie bezpečnosti a základných slobôd na interneteOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 26. marca 2009 o posilňovaní bezpečnosti a základných slobôd na internete (2008/2160(INI)) | 206 |
| 2010/C 117E/34 | Stratégia EÚ pre lepšiu demontáž lodíUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stratégii Európskej únie pre lepšiu demontáž lodí | 214 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlamentZASADANIE 2008 – 2009Schôdze 24. až 26. marca 2009Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 236 E, 1.10.2009.PRIJATÉ TEXTY

Utorok, 24. marca 2009

2010/C 117E/01

Prioritý EÚ týkajúce sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSNOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 24. marca 2009 o prioritách Európskej únie týkajúcich sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (2009/2000(INI))

1

2010/C 117E/02

Rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s názvom Rok po Lisabone: partnerstvo Európskej únie a Afriky v praxi (2008/2318(INI))

7

2010/C 117E/03

Zmluvy o rozvojových cieľoch miléniaUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zmluvách o rozvojových cieľoch milénia (2008/2128(INI))

15

2010/C 117E/04

Štúdium umenia v EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o štúdiu umenia v Európskej únii (2008/2226(INI))

23

2010/C 117E/05

Aktívny dialóg s občanmi o EurópeUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o aktívnom dialógu s občanmi o Európe (2008/2224(INI))

27

2010/C 117E/06

Činnosť Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ v roku 2008Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ v roku 2008 (2008/2303(INI))

33

2010/C 117E/07

Najlepšie postupy v oblasti regionálnej politiky a prekážky vo využívaní štrukturálnych fondovUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o najlepších postupoch v oblasti regionálnej politiky a prekážkach vo využívaní štrukturálnych fondov (2008/2061(INI))

38

2010/C 117E/08

Komplementárnosť a koordinácia politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidiekaUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o komplementárnosti a koordinácii politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka (2008/2100(INI))

46

2010/C 117E/09

Boj proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o boji proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v Európskej únii (2008/2071(INI))

52

2010/C 117E/10

Viacjazyčnosť: devíza pre Európu a spoločný záväzokUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o viacjazyčnosti: devíza pre Európu a spoločný záväzok (2008/2225(INI))

59

2010/C 117E/11

Zelená kniha o územnej súdržnosti a stav diskusie o budúcej reforme politiky súdržnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (2008/2174(INI))

65

2010/C 117E/12

Mestský rozmer politiky súdržnosti v novom programovom obdobíUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období (2008/2130(INI))

73

2010/C 117E/13

Uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007-2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 - 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (2008/2183(INI))

79

2010/C 117E/14

Európska iniciatíva za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanostiUznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s odporúčaniami pre Komisiu k Európskej iniciatíve za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti (2008/2122(INI))

85

PRÍLOHA

PRÍLOHA

89

Streda 25. marca 2009

2010/C 117E/15

Riadiaci nástroj na prideľovanie rozpočtových zdrojovUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o metóde ABB/ABM ako riadiacom nástroji na prideľovanie rozpočtových zdrojov (2008/2053(INI))

91

2010/C 117E/16

Strednodobé preskúmanie finančného rámca na roky 2007-2013Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o strednodobom preskúmaní finančného rámca na roky 2007 – 2013 (2008/2055(INI))

95

2010/C 117E/17

Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - CariforumUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

101

2010/C 117E/18

Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - Pobrežie SlonovinyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane

106

2010/C 117E/19

Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - GhanaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

112

2010/C 117E/20

Dočasná dohoda o partnerstve ES - tichomorské štátyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na strane druhej

118

2010/C 117E/21

Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - SADCUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC DHP na strane druhej

124

2010/C 117E/22

Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - štáty východnej a južnej AfrikyUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane

129

2010/C 117E/23

Dohoda o hospodárskom partnerstve s východnou AfrikouUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a partnerskými štátmi Východoafrického spoločenstva na druhej strane

135

2010/C 117E/24

Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - stredná AfrikaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o uzavretí dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a strednou Afrikou na druhej strane

141

2010/C 117E/25

Výročné správy EIB a EBOR za rok 2007Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 ovýročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007 (2008/2155(INI))

147

2010/C 117E/26

Budúcnosť automobilového priemysluUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o budúcnosti automobilového priemyslu

157

Štvrtok 26. marca 2009

2010/C 117E/27

Biela kniha o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel ESUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o bielej knihe o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel Spoločenstva (2008/2154(INI))

161

2010/C 117E/28

Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a IndiouUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Indiou (2008/2135(INI))

166

2010/C 117E/29

Sociálna zodpovednosť subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazciUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o sociálnej zodpovednosti subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazci (2008/2249(INI))

176

2010/C 117E/30

Ceny potravín v EurópeUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o cenách potravín v Európe (2008/2175(INI))

180

2010/C 117E/31

Vplyv rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií)Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o vplyve rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií) (2008/2248(INI))

189

2010/C 117E/32

Stav transatlantických vzťahov po voľbách v USAUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stave transatlantických vzťahov po voľbách v USA (2008/2199(INI))

198

2010/C 117E/33

Posilňovanie bezpečnosti a základných slobôd na interneteOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 26. marca 2009 o posilňovaní bezpečnosti a základných slobôd na internete (2008/2160(INI))

206

2010/C 117E/34

Stratégia EÚ pre lepšiu demontáž lodíUznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stratégii Európskej únie pre lepšiu demontáž lodí

214

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok, 24. marca 2009 |
| 2010/C 117E/35 | Dohoda medzi ES a Nepálom o určitých aspektoch leteckých služieb *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Nepálu o určitých aspektoch leteckých služieb (KOM(2008)0041 – C6-0041/2009 – 2008/0017(CNS)) | 217 |
| 2010/C 117E/36 | Kolesové poľnohospodárske alebo lesné traktory (kodifikované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (kodifikované znenie) (KOM(2008)0690 – C6-0414/2008 – 2008/0213(COD)) | 218 |
| 2010/C 117E/37 | Systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady ustanovujúceho systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) (KOM(2008)0842 – C6-0019/2009 – 2008/0235(CNS)) | 219 |
| 2010/C 117E/38 | Zber štatistických informácií ECB *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o odporúčaní k nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (13411/2008 – C6-0351/2008 – 2008/0807(CNS)) | 220 |
| 2010/C 117E/39 | Kozmetické výrobky (prepracované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie) (KOM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD)) | 223 |
| P6_TC1-COD(2008)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie) | 224 |
| PRÍLOHA | 224 |
| 2010/C 117E/40 | Uvádzanie biocídnych výrobkov na trh ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s rozšírením určitých lehôt (KOM(2008)0618 – C6-0346/2008 – 2008/0188(COD)) | 225 |
| P6_TC1-COD(2008)0188Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/.../ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s predĺžením určitých lehôt | 225 |
| 2010/C 117E/41 | Štruktúra a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES, pokiaľ ide o štruktúru a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov (KOM(2008)0459 – C6-0311/2008 – 2008/0150(CNS)) | 226 |
| | Streda 25. marca 2009 |
| 2010/C 117E/42 | Spoločné konzulárne pokyny: biometrické identifikačné znaky a žiadosti o víza ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o spoločnej pozícii prijatej Radou na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny týkajúce sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady, pokiaľ ide o zavedenie biometrických identifikačných znakov vrátane ustanovení o organizácii prijímania a spracúvania žiadostí o víza (5329/1/2009 – C6-0088/2009 – 2006/0088(COD)) | 232 |
| 2010/C 117E/43 | Záruka Spoločenstva pre EIB ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (KOM(2008)0910 – C6-0025/2009 – 2008/0268(COD)) | 233 |
| P6_TC1-COD(2008)0268Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2009/ES, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva | 233 |
| 2010/C 117E/44 | Výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy (KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD)) | 234 |
| P6_TC1-COD(2008)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy | 234 |
| 2010/C 117E/45 | Letiská, manažment letovej prevádzky a letecké navigačné služby ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica Rady 2006/23/ES (KOM(2008)0390 – C6-0251/2008 – 2008/0128(COD)) | 235 |
| P6_TC1-COD(2008)0128Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, riadenia letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica 2006/23/ES | 235 |
| 2010/C 117E/46 | Nové potraviny (spoločný postup) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. XXX/XXXX [spoločný postup] (KOM(2007)0872 – C6-0027/2008 – 2008/0002(COD)) | 236 |
| Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nariadenie (ES) č. 258/97 | 236 |
| 2010/C 117E/47 | Látky, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) (KOM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD)) | 255 |
| P6_TC1-COD(2008)0165Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) | 256 |
| 2010/C 117E/48 | Dohoda o hospodárskom partnerstve ES/CARIFORUM ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5211/2009 – KOM(2008)0156 – C6-0054/2009 – 2008/0061(AVC)) | 256 |
| 2010/C 117E/49 | Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi ES a Pobrežím Slonoviny ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa uzatvára dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5535/2009 – KOM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC)) | 257 |
| | Štvrtok 26. marca 2009 |
| 2010/C 117E/50 | Distribúcia potravín pre najodkázanejšie osoby (zmena nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky a nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve (KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS)) | 258 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok, 24. marca 2009

2010/C 117E/35

Dohoda medzi ES a Nepálom o určitých aspektoch leteckých služieb *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Nepálu o určitých aspektoch leteckých služieb (KOM(2008)0041 – C6-0041/2009 – 2008/0017(CNS))

217

2010/C 117E/36

Kolesové poľnohospodárske alebo lesné traktory (kodifikované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (kodifikované znenie) (KOM(2008)0690 – C6-0414/2008 – 2008/0213(COD))

218

2010/C 117E/37

Systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady ustanovujúceho systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) (KOM(2008)0842 – C6-0019/2009 – 2008/0235(CNS))

219

2010/C 117E/38

Zber štatistických informácií ECB *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o odporúčaní k nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (13411/2008 – C6-0351/2008 – 2008/0807(CNS))

220

2010/C 117E/39

Kozmetické výrobky (prepracované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie) (KOM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD))

223

P6_TC1-COD(2008)0035Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)

224

PRÍLOHA

PRÍLOHA

224

2010/C 117E/40

Uvádzanie biocídnych výrobkov na trh ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s rozšírením určitých lehôt (KOM(2008)0618 – C6-0346/2008 – 2008/0188(COD))

225

P6_TC1-COD(2008)0188Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/.../ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s predĺžením určitých lehôt

225

2010/C 117E/41

Štruktúra a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES, pokiaľ ide o štruktúru a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov (KOM(2008)0459 – C6-0311/2008 – 2008/0150(CNS))

226

Streda 25. marca 2009

2010/C 117E/42

Spoločné konzulárne pokyny: biometrické identifikačné znaky a žiadosti o víza ***IILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o spoločnej pozícii prijatej Radou na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny týkajúce sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady, pokiaľ ide o zavedenie biometrických identifikačných znakov vrátane ustanovení o organizácii prijímania a spracúvania žiadostí o víza (5329/1/2009 – C6-0088/2009 – 2006/0088(COD))

232

2010/C 117E/43

Záruka Spoločenstva pre EIB ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (KOM(2008)0910 – C6-0025/2009 – 2008/0268(COD))

233

P6_TC1-COD(2008)0268Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2009/ES, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva

233

2010/C 117E/44

Výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy (KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD))

234

P6_TC1-COD(2008)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy

234

2010/C 117E/45

Letiská, manažment letovej prevádzky a letecké navigačné služby ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica Rady 2006/23/ES (KOM(2008)0390 – C6-0251/2008 – 2008/0128(COD))

235

P6_TC1-COD(2008)0128Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, riadenia letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica 2006/23/ES

235

2010/C 117E/46

Nové potraviny (spoločný postup) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. XXX/XXXX [spoločný postup] (KOM(2007)0872 – C6-0027/2008 – 2008/0002(COD))

236

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nariadenie (ES) č. 258/97

(ES) č. .../2009

1331/2008 a zrušuje nariadenie (ES) č. 258/97

236

2010/C 117E/47

Látky, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) (KOM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD))

255

P6_TC1-COD(2008)0165Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie)

256

2010/C 117E/48

Dohoda o hospodárskom partnerstve ES/CARIFORUM ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5211/2009 – KOM(2008)0156 – C6-0054/2009 – 2008/0061(AVC))

256

2010/C 117E/49

Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi ES a Pobrežím Slonoviny ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa uzatvára dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5535/2009 – KOM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC))

257

Štvrtok 26. marca 2009

2010/C 117E/50

Distribúcia potravín pre najodkázanejšie osoby (zmena nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov) *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky a nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve (KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS))

258

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| **I | Postup spolupráce: prvé čítanie |
| **II | Postup spolupráce: druhé čítanie |
| *** | Postup so súhlasom |
| ***I | Spolurozhodovací postup: prvé čítanie |
| ***II | Spolurozhodovací postup: druhé čítanie |
| ***III | Spolurozhodovací postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultačný postup

**I

Postup spolupráce: prvé čítanie

**II

Postup spolupráce: druhé čítanie

***

Postup so súhlasom

***I

Spolurozhodovací postup: prvé čítanie

***II

Spolurozhodovací postup: druhé čítanie

***III

Spolurozhodovací postup: tretie čítanie

(Voľba postupu závisí od právneho základu, ktorý navrhla Komisia)

Politické pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo nahradený text je vyznačený hrubou kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ▐.

Korekcie a technické úpravy, ktoré urobili útvary: nový alebo nahradený text je vyznačený kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ║.

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament ZASADANIE 2008 – 2009 Schôdze 24. až 26. marca 2009 Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 236 E, 1.10.2009. PRIJATÉ TEXTY

Utorok, 24. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/1

---

Utorok, 24. marca 2009Prioritý EÚ týkajúce sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN

P6_TA(2009)0150

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 24. marca 2009 o prioritách Európskej únie týkajúcich sa 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN (2009/2000(INI))

2010/C 117 E/01

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh odporúčania Rade o prioritách EÚ pre 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktorý predložil Alexander Graf Lambsdorff v mene skupiny ALDE (B6-0034/2009),

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 9. júla 2008 o prioritách Európskej únie pre 63. zasadanie Valného zhromaždenia OSN (1),

so zreteľom na priority EÚ pre 63. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktoré Rada schválila 16. júna 2008 (9978/2008),

so zreteľom na 63. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, najmä na jeho rezolúcie o spolupráci medzi OSN a Medziparlamentnou úniou (2), o Dohovore o zákaze používania jadrových zbraní (3), o Zmluve o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (4), o Dohovore o zákaze vývoja, výroby a skladovania bakteriologických (biologických) a toxínových zbraní a o ich zničení (5), o moratóriu na trest smrti (6), o ochrane ľudských práv a základných slobôd v rámci boja proti terorizmu (7), o situácii v oblasti dodržiavania ľudských práv v Kórejskej ľudovo-demokratickej republike (8), o situácii v oblasti dodržiavania ľudských práv v Iránskej islamskej republike (9), o dauhaskej deklarácii o financovaní rozvoja: záverečný dokument nadväzujúcej Medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja na revíziu uplatňovania konsenzu z Monterrey (10), o situácii v oblasti dodržiavania ľudských práv v Mjanmarsku (11), o aktivitách súvisiacich s rozvojom (12), o posilnení oddelenia politických vecí (13), o programovom rozpočte na dvojročnicu 2008 – 2009 (14) a o predloženom návrhu programového rozpočtu na dvojročnicu 2010 – 2011 (15),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. januára 2009 o vývoji v Rade OSN pre ľudské práva najmä úlohe Európskej únie (16),

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 o perspektívach upevňovania mieru a budovania štátu v situáciách po skončení konfliktu (17),

so zreteľom na článok 114 ods. 3 a článok 90 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A6-0132/2009),

| A. | keďže členským štátom OSN by sa mal aj po štyroch rokoch pripomenúť ich záväzok na realizáciu ambicióznych cieľov stanovených v záverečnom dokumente Svetového samitu z roku 2005, ktorý bol prijatý v New Yorku 16. septembra 2005, |
| --- | --- |

A.

keďže členským štátom OSN by sa mal aj po štyroch rokoch pripomenúť ich záväzok na realizáciu ambicióznych cieľov stanovených v záverečnom dokumente Svetového samitu z roku 2005, ktorý bol prijatý v New Yorku 16. septembra 2005,

| B. | keďže iba pomocou globálneho, efektívneho a inkluzívneho multilaterálneho systému možno riešiť rozmanité a vzájomne prepojené problémy a hrozby, ktorým sú vystavené národy, spoločnosti a občania, ako napríklad ohrozenie mieru, stability a bezpečnosti ľudí, chudoba, zmena klímy, energetická bezpečnosť a následky celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy, |
| --- | --- |

B.

keďže iba pomocou globálneho, efektívneho a inkluzívneho multilaterálneho systému možno riešiť rozmanité a vzájomne prepojené problémy a hrozby, ktorým sú vystavené národy, spoločnosti a občania, ako napríklad ohrozenie mieru, stability a bezpečnosti ľudí, chudoba, zmena klímy, energetická bezpečnosť a následky celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy,

| C. | keďže 63. Valné zhromaždenie OSN prijalo dôležité rozhodnutia o viacerých otázkach súvisiacich s programom reforiem vrátane zlepšení v riadení ľudských zdrojov a vo vykonávaní spravodlivosti, čiastočného posilnenia oddelenia politických vecí a o začatí medzivládnych rokovaní o reforme Bezpečnostnej rady, |
| --- | --- |

C.

keďže 63. Valné zhromaždenie OSN prijalo dôležité rozhodnutia o viacerých otázkach súvisiacich s programom reforiem vrátane zlepšení v riadení ľudských zdrojov a vo vykonávaní spravodlivosti, čiastočného posilnenia oddelenia politických vecí a o začatí medzivládnych rokovaní o reforme Bezpečnostnej rady,

| D. | keďže Valné zhromaždenie OSN na návrh tretieho výboru schválilo súbor významných rezolúcií o širokej škále otázok týkajúcich sa dodržiavania ľudský práv, sociálnych a humanitárnych tém vrátane troch rezolúcií týkajúcich sa konkrétnych krajín, ako aj Opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, |
| --- | --- |

D.

keďže Valné zhromaždenie OSN na návrh tretieho výboru schválilo súbor významných rezolúcií o širokej škále otázok týkajúcich sa dodržiavania ľudský práv, sociálnych a humanitárnych tém vrátane troch rezolúcií týkajúcich sa konkrétnych krajín, ako aj Opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach,

| E. | keďže vďaka iniciatíve Delivering as One (Konajme jednotne) a práci dvoch sprostredkovateľov sa pri uskutočňovaní niektorých systémových reforiem s cieľom väčšej súdržnosti OSN dosiahol hmatateľný pokrok; keďže treba konsolidovať výsledky a usilovať sa o ďalší pokrok v oblastiach, ktoré určilo 63. Valné zhromaždenie OSN, |
| --- | --- |

E.

keďže vďaka iniciatíve Delivering as One (Konajme jednotne) a práci dvoch sprostredkovateľov sa pri uskutočňovaní niektorých systémových reforiem s cieľom väčšej súdržnosti OSN dosiahol hmatateľný pokrok; keďže treba konsolidovať výsledky a usilovať sa o ďalší pokrok v oblastiach, ktoré určilo 63. Valné zhromaždenie OSN,

| F. | keďže skutočnosť, že sa neuskutočnili reformy orgánov, ako sú Bezpečnostná rada OSN a Hospodárska a sociálna rada OSN (ECOSOC) môže viesť k tomu, že sa neformálne zoskupenia ako G8 či G20 pokúsia o ich nahradenie v prípade globálnych inštitucionálnych opatrení, |
| --- | --- |

F.

keďže skutočnosť, že sa neuskutočnili reformy orgánov, ako sú Bezpečnostná rada OSN a Hospodárska a sociálna rada OSN (ECOSOC) môže viesť k tomu, že sa neformálne zoskupenia ako G8 či G20 pokúsia o ich nahradenie v prípade globálnych inštitucionálnych opatrení,

| G. | keďže EÚ musí propagovať to, čo rozhodne považuje za univerzálne hodnoty, pričom sa súčasne musí usilovať o zabránenie polarizácii pozícií, |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ musí propagovať to, čo rozhodne považuje za univerzálne hodnoty, pričom sa súčasne musí usilovať o zabránenie polarizácii pozícií,

| H. | keďže, naopak, spolupráca medzi sekretariátom OSN a inštitúciami EÚ nebola nikdy doteraz taká intenzívna a odráža spoločné hodnoty, ciele a záujmy obidvoch organizácií, |
| --- | --- |

H.

keďže, naopak, spolupráca medzi sekretariátom OSN a inštitúciami EÚ nebola nikdy doteraz taká intenzívna a odráža spoločné hodnoty, ciele a záujmy obidvoch organizácií,

| I. | keďže sa musí naďalej posilňovať operačná schopnosť OSN v oblasti mierových a bezpečnostných aktivít a keďže spolupráce medzi EÚ a OSN pri udržiavaní mieru je kľúčovým predpokladom celosvetového mieru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

I.

keďže sa musí naďalej posilňovať operačná schopnosť OSN v oblasti mierových a bezpečnostných aktivít a keďže spolupráce medzi EÚ a OSN pri udržiavaní mieru je kľúčovým predpokladom celosvetového mieru a bezpečnosti,

| J. | keďže narastá počet smrteľných úrazov medzi príslušníkmi mierových jednotiek OSN a keďže sa musia prijať všetky možné opatrenia na ochranu týchto pracovníkov, |
| --- | --- |

J.

keďže narastá počet smrteľných úrazov medzi príslušníkmi mierových jednotiek OSN a keďže sa musia prijať všetky možné opatrenia na ochranu týchto pracovníkov,

| K. | keďže EÚ a USA sú strategickými partnermi a je v ich záujme, aby spoločne čelili spoločným hrozbám a problémom v rámci nového globálneho prostredia na základe medzinárodného práva a multilaterálnych inštitúcií, najmä OSN; keďže vyhlásenie nového stálej predstaviteľky USA pri OSN, pani Susan Riceovej, naznačuje obnovenie záväzku konštruktívnej angažovanosti spolu s OSN, |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ a USA sú strategickými partnermi a je v ich záujme, aby spoločne čelili spoločným hrozbám a problémom v rámci nového globálneho prostredia na základe medzinárodného práva a multilaterálnych inštitúcií, najmä OSN; keďže vyhlásenie nového stálej predstaviteľky USA pri OSN, pani Susan Riceovej, naznačuje obnovenie záväzku konštruktívnej angažovanosti spolu s OSN,

| L. | keďže EÚ vo svojom vyhlásení v Rade OSN pre ľudské práva 19. septembra 2008 uviedla, že medzi štyri prvky záverečného dokumentu Durbanskej hodnotiacej konferencie, ktoré sú neakceptovateľné (tzv. červené čiary EÚ), patria: 1. osobitná diferenciácia jedného regiónu sveta, 2. opätovné otvorenie durbanskej deklarácie z roku 2001 vložením zákazu „hanobenia náboženstva“, ktorého cieľom je obmedziť slobodu prejavu a zaviesť cenzúru vlastnú islamským zákonom proti znesväcovaniu, 3. zavedenie prioritného poradia medzi obeťami a 4. politizácia a polarizácia diskusie, |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ vo svojom vyhlásení v Rade OSN pre ľudské práva 19. septembra 2008 uviedla, že medzi štyri prvky záverečného dokumentu Durbanskej hodnotiacej konferencie, ktoré sú neakceptovateľné (tzv. červené čiary EÚ), patria: 1. osobitná diferenciácia jedného regiónu sveta, 2. opätovné otvorenie durbanskej deklarácie z roku 2001 vložením zákazu „hanobenia náboženstva“, ktorého cieľom je obmedziť slobodu prejavu a zaviesť cenzúru vlastnú islamským zákonom proti znesväcovaniu, 3. zavedenie prioritného poradia medzi obeťami a 4. politizácia a polarizácia diskusie,

| M. | keďže v súvislosti s prehlbujúcou sa celosvetovou recesiou je možné, že sa rozvojové krajiny v dôsledku klesajúcich cien komodít, nižších investičných tokov, finančnej nestability a spomalenia finančných tokov vrátia do situácie spred niekoľkých desaťročí a keďže hodnota súčasných záväzkov pomoci EÚ poklesne o takmer 12 miliárd USD ročne, pretože sa vyjadrujú v percentách HDP členských štátov, |
| --- | --- |

M.

keďže v súvislosti s prehlbujúcou sa celosvetovou recesiou je možné, že sa rozvojové krajiny v dôsledku klesajúcich cien komodít, nižších investičných tokov, finančnej nestability a spomalenia finančných tokov vrátia do situácie spred niekoľkých desaťročí a keďže hodnota súčasných záväzkov pomoci EÚ poklesne o takmer 12 miliárd USD ročne, pretože sa vyjadrujú v percentách HDP členských štátov,

| 1. | predkladá Rade tieto odporúčania: | EÚ v OSN








  a) | vyprofilovať sa v systéme OSN ako úprimný zmierovateľ medzi záujmami a hodnotami rozličných členských zoskupení s cieľom podpory spoločného chápania a väčšej súdržnosti okolo troch úzko spätých pilierov, na ktorých OSN spočíva, pričom ide o mier a bezpečnosť, hospodársky a sociálny rozvoj a ľudské práva, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

predkladá Rade tieto odporúčania:

EÚ v OSN

a)

vyprofilovať sa v systéme OSN ako úprimný zmierovateľ medzi záujmami a hodnotami rozličných členských zoskupení s cieľom podpory spoločného chápania a väčšej súdržnosti okolo troch úzko spätých pilierov, na ktorých OSN spočíva, pričom ide o mier a bezpečnosť, hospodársky a sociálny rozvoj a ľudské práva,

| b) | zabezpečiť spolu s Komisiou systematické riešenie otázok súvisiacich s multilaterálnym programom v dvojstranných dialógoch, ktoré vedie EÚ a členské štáty EÚ s inými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť spolu s Komisiou systematické riešenie otázok súvisiacich s multilaterálnym programom v dvojstranných dialógoch, ktoré vedie EÚ a členské štáty EÚ s inými krajinami a regionálnymi zoskupeniami,

| c) | spolu s novou vládou USA pozorne sledovať možnosti posilnenia spolupráce oboch partnerov na podporu ich spoločných priorít v OSN; |
| --- | --- |

c)

spolu s novou vládou USA pozorne sledovať možnosti posilnenia spolupráce oboch partnerov na podporu ich spoločných priorít v OSN;

| | Mier a bezpečnosť








  d) | podporovať diskusiu, ktorú začal generálny tajomník OSN, Ban Ki-moon, o uplatňovaní zásady povinnosti chrániť (Responsibility to Protect - R2P), aby sa k tomto základnému kameňu doktríny OSN podarilo dosiahnuť posilnený konsenzus a vytvoriť k nemu operatívnejší prístup a aby sa odolávalo pokusom o zmenšenie jej rozsahu, |
| --- | --- | --- |

Mier a bezpečnosť

d)

podporovať diskusiu, ktorú začal generálny tajomník OSN, Ban Ki-moon, o uplatňovaní zásady povinnosti chrániť (Responsibility to Protect - R2P), aby sa k tomto základnému kameňu doktríny OSN podarilo dosiahnuť posilnený konsenzus a vytvoriť k nemu operatívnejší prístup a aby sa odolávalo pokusom o zmenšenie jej rozsahu,

| e) | zabezpečovať, aby sa počas uvedenej diskusie primerane zdôrazňoval preventívny charakter R2P a aby sa venovala primeraná pozornosť pomoci slabým a nestabilným krajinám pri rozvoji kapacít na to, aby dokázali znášať túto zodpovednosť, pričom sa treba osobitne zameriavať na regionálne subjekty ako na najefektívnejších partnerov v nestabilných situáciách, |
| --- | --- |

e)

zabezpečovať, aby sa počas uvedenej diskusie primerane zdôrazňoval preventívny charakter R2P a aby sa venovala primeraná pozornosť pomoci slabým a nestabilným krajinám pri rozvoji kapacít na to, aby dokázali znášať túto zodpovednosť, pričom sa treba osobitne zameriavať na regionálne subjekty ako na najefektívnejších partnerov v nestabilných situáciách,

| f) | zabezpečovať, aby sa zásada R2P uplatňovala v krízových situáciách, keď príslušný štát prestáva chrániť svojich ľudí pred genocídou, vojnovými zločinmi, etnickými čistkami a zločinmi proti ľudskosti, |
| --- | --- |

f)

zabezpečovať, aby sa zásada R2P uplatňovala v krízových situáciách, keď príslušný štát prestáva chrániť svojich ľudí pred genocídou, vojnovými zločinmi, etnickými čistkami a zločinmi proti ľudskosti,

| g) | podporovať Africkú úniu (AÚ) v ďalšom rozvoji jej kapacít krízového manažmentu a vyzývať aktérov EÚ, ako aj OSN, aby podporovali toto úsilie a prehlbovali spoluprácu s AÚ pri zabezpečovaní mieru a bezpečnosti na africkom kontinente, |
| --- | --- |

g)

podporovať Africkú úniu (AÚ) v ďalšom rozvoji jej kapacít krízového manažmentu a vyzývať aktérov EÚ, ako aj OSN, aby podporovali toto úsilie a prehlbovali spoluprácu s AÚ pri zabezpečovaní mieru a bezpečnosti na africkom kontinente,

| h) | naliehavo vyzývať členské štáty EÚ, aby vyvíjali potrebné úsilie s cieľom uzavrieť rokovania o všeobecnom dohovore o medzinárodnom terorizme, |
| --- | --- |

h)

naliehavo vyzývať členské štáty EÚ, aby vyvíjali potrebné úsilie s cieľom uzavrieť rokovania o všeobecnom dohovore o medzinárodnom terorizme,

| | Ľudské práva








  i) | jasne vo všetkých rezolúciách, o ktorých sa rokuje a ktoré sa prijímajú na pôde Valného zhromaždenia OSN, presadzovať zásady medzinárodného humanitárneho práva a jednoznačne odsudzovať každé porušenie týchto zásad, najmä v súvislosti s bezpečnosťou humanitárnych pracovníkov OSN a iných organizácií, |
| --- | --- | --- |

Ľudské práva

i)

jasne vo všetkých rezolúciách, o ktorých sa rokuje a ktoré sa prijímajú na pôde Valného zhromaždenia OSN, presadzovať zásady medzinárodného humanitárneho práva a jednoznačne odsudzovať každé porušenie týchto zásad, najmä v súvislosti s bezpečnosťou humanitárnych pracovníkov OSN a iných organizácií,

| j) | osloviť ďalšie regionálne zoskupenia s cieľom podporovať lepšiu informovanosť a lepšie porozumenie zásadám zakotveným vo vyhlásení o sexuálnej orientácii a pohlavnej identite, ktoré podporila EÚ a ktoré schválilo 66 členských štátov OSN, |
| --- | --- |

j)

osloviť ďalšie regionálne zoskupenia s cieľom podporovať lepšiu informovanosť a lepšie porozumenie zásadám zakotveným vo vyhlásení o sexuálnej orientácii a pohlavnej identite, ktoré podporila EÚ a ktoré schválilo 66 členských štátov OSN,

| k) | vyzvať generálneho tajomníka OSN, aby počas 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN predložil správu o dodržiavaní zákazu ukladania trestu smrti mladistvým spolu s informáciami o počte mladistvých páchateľov, ktorí boli v súčasnosti odsúdení na trest smrti, a o počte páchateľov popravených za posledných päť rokov, |
| --- | --- |

k)

vyzvať generálneho tajomníka OSN, aby počas 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN predložil správu o dodržiavaní zákazu ukladania trestu smrti mladistvým spolu s informáciami o počte mladistvých páchateľov, ktorí boli v súčasnosti odsúdení na trest smrti, a o počte páchateľov popravených za posledných päť rokov,

| l) | začať pred revíziou Rady OSN pre ľudské práva v roku 2011 diskusiu zdôrazňujúcu vzájomné dopĺňanie sa medzi tretím výborom, medzivládnym orgánom Valného zhromaždenia OSN s univerzálnym členstvom a Radou OSN pre ľudské práva, ktorej zloženie je obmedzené a ktorej mandát je operatívnejší, |
| --- | --- |

l)

začať pred revíziou Rady OSN pre ľudské práva v roku 2011 diskusiu zdôrazňujúcu vzájomné dopĺňanie sa medzi tretím výborom, medzivládnym orgánom Valného zhromaždenia OSN s univerzálnym členstvom a Radou OSN pre ľudské práva, ktorej zloženie je obmedzené a ktorej mandát je operatívnejší,

| m) | vyzvať členské štáty, aby zvážili svoju účasť na Durbanskej hodnotiacej konferencii, ktorá sa uskutoční v apríli 2009 v Ženeve, ak sa počas nasledujúcich rokovaní pred konferenciou potvrdí prekročenie všetkých štyroch „červených čiar“ uvedených v návrhu záverečného dokumentu z 20. februára 2009, |
| --- | --- |

m)

vyzvať členské štáty, aby zvážili svoju účasť na Durbanskej hodnotiacej konferencii, ktorá sa uskutoční v apríli 2009 v Ženeve, ak sa počas nasledujúcich rokovaní pred konferenciou potvrdí prekročenie všetkých štyroch „červených čiar“ uvedených v návrhu záverečného dokumentu z 20. februára 2009,

| n) | presadzovať a podporovať úsilie o zabezpečenie toho, aby systém sankcií OSN súvisiacich s terorizmom podliehal uplatňovaniu transparentných a spravodlivých postupov, najmä prostredníctvom zavedenia efektívneho postupu oznamovania a ustanovením nezávislého súdneho preskúmania v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, |
| --- | --- |

n)

presadzovať a podporovať úsilie o zabezpečenie toho, aby systém sankcií OSN súvisiacich s terorizmom podliehal uplatňovaniu transparentných a spravodlivých postupov, najmä prostredníctvom zavedenia efektívneho postupu oznamovania a ustanovením nezávislého súdneho preskúmania v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev,

| o) | naliehavo vyzvať Bezpečnostnú radu OSN a jej protiteroristický výbor, aby spolupracovali s príslušnými orgánmi OSN zaoberajúcimi sa dodržiavaním ľudských práv s cieľom neustáleho monitorovania plnenia povinností podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, utečencov a humanitárneho práva, |
| --- | --- |

o)

naliehavo vyzvať Bezpečnostnú radu OSN a jej protiteroristický výbor, aby spolupracovali s príslušnými orgánmi OSN zaoberajúcimi sa dodržiavaním ľudských práv s cieľom neustáleho monitorovania plnenia povinností podľa medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, utečencov a humanitárneho práva,

| p) | trvať na tom, aby všetci členovia OSN ratifikovali Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, počnúc členmi Bezpečnostnej rady OSN, aby vzhľadom na hodnotiacu konferenciu Medzinárodného trestného súdu v roku 2009 aktívne podporovali úsilie o dosiahnutie dohody o stále nevyriešenej definícii zločinu agresie a podmienkach, na základe ktorých by Medzinárodný trestný súd mohol vykonávať svoju právomoc, ako sa ustanovuje v článku 5 ods. 2 Rímskeho štatútu, |
| --- | --- |

p)

trvať na tom, aby všetci členovia OSN ratifikovali Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, počnúc členmi Bezpečnostnej rady OSN, aby vzhľadom na hodnotiacu konferenciu Medzinárodného trestného súdu v roku 2009 aktívne podporovali úsilie o dosiahnutie dohody o stále nevyriešenej definícii zločinu agresie a podmienkach, na základe ktorých by Medzinárodný trestný súd mohol vykonávať svoju právomoc, ako sa ustanovuje v článku 5 ods. 2 Rímskeho štatútu,

| | Reforma OSN








  q) | podporovať pokračujúci proces smerom k dosahovaniu súladu medzi pokrokom dosiahnutým na úrovni krajín pri vykonávaní reformy Delivering as One a rozličnými obchodnými postupmi uplatňovanými v hlavných sídlach agentúr OSN a programov, ktoré doteraz brzdili úzku spoluprácu a koordináciu priamo na mieste, |
| --- | --- | --- |

Reforma OSN

q)

podporovať pokračujúci proces smerom k dosahovaniu súladu medzi pokrokom dosiahnutým na úrovni krajín pri vykonávaní reformy Delivering as One a rozličnými obchodnými postupmi uplatňovanými v hlavných sídlach agentúr OSN a programov, ktoré doteraz brzdili úzku spoluprácu a koordináciu priamo na mieste,

| r) | rozvíjať koordináciu v rámci EÚ vrátane koordinácie darcov vo vzťahu k agentúram, fondom a programom OSN na úrovni hlavných sídel, ako aj na úrovni krajín, vrátane účasti vo fondoch viacerých darcov pod vedením OSN, a rozširovať na úroveň agentúr a programov OSN dialóg, ktorý sa už dobre rozvinul so sekretariátom OSN, |
| --- | --- |

r)

rozvíjať koordináciu v rámci EÚ vrátane koordinácie darcov vo vzťahu k agentúram, fondom a programom OSN na úrovni hlavných sídel, ako aj na úrovni krajín, vrátane účasti vo fondoch viacerých darcov pod vedením OSN, a rozširovať na úroveň agentúr a programov OSN dialóg, ktorý sa už dobre rozvinul so sekretariátom OSN,

| | Životné prostredie








  s) | podporovať diskusiu o nadchádzajúcej konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP15) v Kodani v decembri 2009 s cieľom dosiahnutia konsenzu o prijatí novej medzinárodnej dohody o zmene klímy na obdobie po roku 2012 a o ďalšom postupe po jej prijatí; v tejto súvislosti sústrediť podporu na vytvorenie finančného a technologického balíka zameraného na rozvojové krajiny s cieľom ľahšieho získania ich súhlasu s novou záväznou dohodou, |
| --- | --- | --- |

Životné prostredie

s)

podporovať diskusiu o nadchádzajúcej konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP15) v Kodani v decembri 2009 s cieľom dosiahnutia konsenzu o prijatí novej medzinárodnej dohody o zmene klímy na obdobie po roku 2012 a o ďalšom postupe po jej prijatí; v tejto súvislosti sústrediť podporu na vytvorenie finančného a technologického balíka zameraného na rozvojové krajiny s cieľom ľahšieho získania ich súhlasu s novou záväznou dohodou,

| t) | podporovať, aby nasledujúce Valné zhromaždenie OSN schválilo ucelenejšiu štruktúru celosvetového spravovania životného prostredia presadzovanú riadiacou radou/svetovým fórom ministrov životného prostredia programu OSN pre životné prostredie ako riadiaci systém, ktorý dokáže odolávať budúcim obrovským problémom, |
| --- | --- |

t)

podporovať, aby nasledujúce Valné zhromaždenie OSN schválilo ucelenejšiu štruktúru celosvetového spravovania životného prostredia presadzovanú riadiacou radou/svetovým fórom ministrov životného prostredia programu OSN pre životné prostredie ako riadiaci systém, ktorý dokáže odolávať budúcim obrovským problémom,

| | Celosvetové spravovanie








  u) | zaujať popredné miesto v prebiehajúcej diskusii o globálnom spravovaní vrátane hospodárskeho a finančného riadenia s cieľom posilnenia mandátov a zlepšenia postupov Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky a zároveň oživovať ECOSOC, |
| --- | --- | --- |

Celosvetové spravovanie

u)

zaujať popredné miesto v prebiehajúcej diskusii o globálnom spravovaní vrátane hospodárskeho a finančného riadenia s cieľom posilnenia mandátov a zlepšenia postupov Medzinárodného menového fondu a Svetovej banky a zároveň oživovať ECOSOC,

| v) | využiť nasledujúce medzivládne rokovania o reforme Bezpečnostnej rady OSN vychádzajúce z rokovacieho poriadku Valného zhromaždenia OSN ako príležitosť na sústredenie sa na spoločné body a na dosiahnutie skutočného pokroku v súvislosti s objasnením právomocí Bezpečnostnej rady OSN vo vzťahu k ostaným orgánom OSN, s prijímaním nových stálych a nestálych členov, podľa možnosti na dočasnom základe, čo by posilnilo reprezentatívnosť a legitímnosť Bezpečnostnej rady OSN, a s prehodnotením pracovných metód Bezpečnostnej rady OSN, |
| --- | --- |

v)

využiť nasledujúce medzivládne rokovania o reforme Bezpečnostnej rady OSN vychádzajúce z rokovacieho poriadku Valného zhromaždenia OSN ako príležitosť na sústredenie sa na spoločné body a na dosiahnutie skutočného pokroku v súvislosti s objasnením právomocí Bezpečnostnej rady OSN vo vzťahu k ostaným orgánom OSN, s prijímaním nových stálych a nestálych členov, podľa možnosti na dočasnom základe, čo by posilnilo reprezentatívnosť a legitímnosť Bezpečnostnej rady OSN, a s prehodnotením pracovných metód Bezpečnostnej rady OSN,

| w) | zdôrazňovať, že miesto EÚ v Bezpečnostnej rade OSN zostáva dlhodobým cieľom EÚ, |
| --- | --- |

w)

zdôrazňovať, že miesto EÚ v Bezpečnostnej rade OSN zostáva dlhodobým cieľom EÚ,

| | Nešírenie jadrových zbraní a odzbrojenie








  x) | podporovať podmienky na úspešnú hodnotiacu konferenciu zmluvných strán Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, ktorá sa uskutoční v roku 2010, predovšetkým schválením a podporovaním navrhovaného modelového dohovoru o jadrových zbraniach; dosiahnuť konsenzus o navrhovanej zmluve o zákaze šírenia štiepnych materiálov; usilovať sa, aby Konferencia o odzbrojení prijala vecný pracovný program, aby sa tento orgán stal operatívnym; spolu s členskými štátmi OSN zamerať svoje úsilie na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni na obnovenie ratifikácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových pokusov; a nakoniec ďalej podporovať úsilie zamerané na začatie rokovaní o Zmluve o ručných a ľahkých zbraniach, |
| --- | --- | --- |

Nešírenie jadrových zbraní a odzbrojenie

x)

podporovať podmienky na úspešnú hodnotiacu konferenciu zmluvných strán Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, ktorá sa uskutoční v roku 2010, predovšetkým schválením a podporovaním navrhovaného modelového dohovoru o jadrových zbraniach; dosiahnuť konsenzus o navrhovanej zmluve o zákaze šírenia štiepnych materiálov; usilovať sa, aby Konferencia o odzbrojení prijala vecný pracovný program, aby sa tento orgán stal operatívnym; spolu s členskými štátmi OSN zamerať svoje úsilie na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni na obnovenie ratifikácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových pokusov; a nakoniec ďalej podporovať úsilie zamerané na začatie rokovaní o Zmluve o ručných a ľahkých zbraniach,

| | Reforma riadenia








  y) | plne využívať svoj finančný vplyv v OSN, aby sa prostriedky z rozpočtu na roky 2010 – 2011 lepšie využívali na riešenie naliehavých operatívnych potrieb tejto organizácie a aby sa generálnemu tajomníkovi OSN zabezpečili väčšie právomoci v oblasti prideľovania ľudských zdrojov podľa potrieb a na základe operatívnych rozhodnutí prijatých príslušnými orgánmi OSN, najmä Bezpečnostnou radou OSN a Valným zhromaždením OSN, |
| --- | --- | --- |

Reforma riadenia

y)

plne využívať svoj finančný vplyv v OSN, aby sa prostriedky z rozpočtu na roky 2010 – 2011 lepšie využívali na riešenie naliehavých operatívnych potrieb tejto organizácie a aby sa generálnemu tajomníkovi OSN zabezpečili väčšie právomoci v oblasti prideľovania ľudských zdrojov podľa potrieb a na základe operatívnych rozhodnutí prijatých príslušnými orgánmi OSN, najmä Bezpečnostnou radou OSN a Valným zhromaždením OSN,

| z) | v súvislosti s diskusiami o revízii hodnotiacich ukazovateľov využívaných na rozdeľovanie výdavkov OSN stanoviť jasnú väzbu medzi lepším zastúpením v rozličných orgánoch OSN a spravodlivejším rozdelením finančného zaťaženia, |
| --- | --- |

z)

v súvislosti s diskusiami o revízii hodnotiacich ukazovateľov využívaných na rozdeľovanie výdavkov OSN stanoviť jasnú väzbu medzi lepším zastúpením v rozličných orgánoch OSN a spravodlivejším rozdelením finančného zaťaženia,

| aa) | vypracovať koordinovanejšiu personálnu politiku EÚ v OSN s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a účinnosť postupov prijímania zamestnancov a zabezpečiť, aby prijímacie podmienky zostali pre občanov EÚ aj naďalej dostatočne príťažlivé, |
| --- | --- |

aa)

vypracovať koordinovanejšiu personálnu politiku EÚ v OSN s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť a účinnosť postupov prijímania zamestnancov a zabezpečiť, aby prijímacie podmienky zostali pre občanov EÚ aj naďalej dostatočne príťažlivé,

| | Rozvojové ciele milénia (RCM)








  ab) | zastávať v globálnom meradle vedúce postavenie pri oživovaní medzinárodného úsilia o splnenie záväzkov RCM v súvislosti s hromadiacimi sa dôkazmi o tom, že svetu sa nedarí plniť prísľuby spojené s RCM, |
| --- | --- | --- |

Rozvojové ciele milénia (RCM)

ab)

zastávať v globálnom meradle vedúce postavenie pri oživovaní medzinárodného úsilia o splnenie záväzkov RCM v súvislosti s hromadiacimi sa dôkazmi o tom, že svetu sa nedarí plniť prísľuby spojené s RCM,

| ac) | podporovať iniciatívu na vytvorenie pracovnej skupiny RCM na monitorovanie plnenia záväzkov v oblasti pomoci, obchodu, odpúšťania dlhov a prístupu k základným liekom a k technológii, |
| --- | --- |

ac)

podporovať iniciatívu na vytvorenie pracovnej skupiny RCM na monitorovanie plnenia záväzkov v oblasti pomoci, obchodu, odpúšťania dlhov a prístupu k základným liekom a k technológii,

| ad) | požadovať urýchlené zorganizovanie konferencie OSN na vysokej úrovni o svetovej finančnej a hospodárskej kríze a jej dôsledkoch na rozvoj, ako bolo dohodnuté počas konferencie o financovaní rozvoja v Dauhe v roku 2008, |
| --- | --- |

ad)

požadovať urýchlené zorganizovanie konferencie OSN na vysokej úrovni o svetovej finančnej a hospodárskej kríze a jej dôsledkoch na rozvoj, ako bolo dohodnuté počas konferencie o financovaní rozvoja v Dauhe v roku 2008,

| ae) | pokračovať v diskusii týkajúcej sa iniciatívy Business Call to Action a uskutočňovania záväzkov v oblasti financovania a podpory úsilia o dosahovanie RCM, vrátane možností zvýšenia zodpovednosti podnikateľského sektora v tejto súvislosti, |
| --- | --- |

ae)

pokračovať v diskusii týkajúcej sa iniciatívy Business Call to Action a uskutočňovania záväzkov v oblasti financovania a podpory úsilia o dosahovanie RCM, vrátane možností zvýšenia zodpovednosti podnikateľského sektora v tejto súvislosti,

| af) | podporovať spolu so všetkými týmito iniciatívami uplatňovanie zásad ustanovených v Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci a akčného programu z Akkry s cieľom zlepšenia kvality a poskytovania pomoci, |
| --- | --- |

af)

podporovať spolu so všetkými týmito iniciatívami uplatňovanie zásad ustanovených v Parížskej deklarácii o účinnosti pomoci a akčného programu z Akkry s cieľom zlepšenia kvality a poskytovania pomoci,

| ag) | využiť 64. Valné zhromaždenie OSN ako príležitosť na predloženie správy o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov vytýčených v akčnom programe EÚ súvisiacom s RCM, |
| --- | --- |

ag)

využiť 64. Valné zhromaždenie OSN ako príležitosť na predloženie správy o pokroku dosiahnutom pri plnení cieľov vytýčených v akčnom programe EÚ súvisiacom s RCM,

| ah) | vyzvať Komisiu, aby predložila správu o pokroku dosiahnutom pri uplatňovaní zmlúv o RCM a aby vyzvala ďalších darcov na poskytovanie väčšej dlhodobej a predvídateľnej pomoci formou rozpočtovej podpory, |
| --- | --- |

ah)

vyzvať Komisiu, aby predložila správu o pokroku dosiahnutom pri uplatňovaní zmlúv o RCM a aby vyzvala ďalších darcov na poskytovanie väčšej dlhodobej a predvídateľnej pomoci formou rozpočtovej podpory,

| | Záverečné odporúčania








  ai) | naliehavo vyzvať členské štáty EÚ, aby pokračovali v plnení záväzkov týkajúcich sa efektívneho multilateralizmu zabezpečením systematickej a pohotovej ratifikácie všetkých dohovorov a zmlúv OSN, |
| --- | --- | --- |

Záverečné odporúčania

ai)

naliehavo vyzvať členské štáty EÚ, aby pokračovali v plnení záväzkov týkajúcich sa efektívneho multilateralizmu zabezpečením systematickej a pohotovej ratifikácie všetkých dohovorov a zmlúv OSN,

| aj) | podporiť rozhodnutie prijaté Valným zhromaždením OSN v jeho uvedenej rezolúcii o spolupráci medzi OSN a Medziparlamentnou úniou o zaradení samostatného bodu do predbežného programu 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN o spolupráci medzi OSN, národnými parlamentmi a Medziparlamentnou úniou pod podmienkou, že názov bodu bude obsahovať aj odkaz na regionálne parlamentné zhromaždenia, a podporiť rozpravu o tom, ako môžu poslanci, národné parlamenty a regionálne parlamentné zhromaždenia zohrávať aktívnejšiu úlohu v rámci OSN; |
| --- | --- |

aj)

podporiť rozhodnutie prijaté Valným zhromaždením OSN v jeho uvedenej rezolúcii o spolupráci medzi OSN a Medziparlamentnou úniou o zaradení samostatného bodu do predbežného programu 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN o spolupráci medzi OSN, národnými parlamentmi a Medziparlamentnou úniou pod podmienkou, že názov bodu bude obsahovať aj odkaz na regionálne parlamentné zhromaždenia, a podporiť rozpravu o tom, ako môžu poslanci, národné parlamenty a regionálne parlamentné zhromaždenia zohrávať aktívnejšiu úlohu v rámci OSN;

*

* *

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade a pre informáciu aj Komisii. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade a pre informáciu aj Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0339.

(2)  A/RES/63/24.

(3)  A/RES/63/75.

(4)  A/RES/63/87.

(5)  A/RES/63/88.

(6)  A/RES/63/168.

(7)  A/RES/63/185.

(8)  A/RES/63/190.

(9)  A/RES/63/191.

(10)  A/RES/63/239.

(11)  A/RES/63/245.

(12)  A/RES/63/260.

(13)  A/RES/63/261.

(14)  A/RES/63/264 A-C.

(15)  A/RES/63/266.

(16)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0021.

(17)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0639.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/7

---

Utorok, 24. marca 2009Rok po Lisabone: partnerstvo EÚ a Afriky v praxi

P6_TA(2009)0151

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s názvom Rok po Lisabone: partnerstvo Európskej únie a Afriky v praxi (2008/2318(INI))

2010/C 117 E/02

Európsky parlament,

so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky („spoločná stratégia“) a prvý akčný plán (2008 – 2010) uplatňovania spoločného strategického partnerstva EÚ a Afriky, ktorý prijali hlavy štátov a vlád EÚ a Afriky na stretnutí v Lisabone v dňoch 8. a 9. decembra 2007,

so zreteľom na oznámenie Komisie nazvané Rok po Lisabone: Partnerstvo EÚ a Afriky v praxi (KOM(2008)0617),

so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v súvislosti s oznámením nazvaným Rok po Lisabone: Partnerstvo EÚ a Afriky v praxi, ktoré boli prijaté 10. novembra 2008,

so zreteľom na spoločnú správu o pokroku týkajúcu sa uplatňovania spoločnej stratégie EÚ a Afriky a jej prvý akčný plán (2008 – 2010), ktorý schválila ministerská trojka Afrika – EÚ v Addis Abebe v Etiópii 21. novembra 2008,

so zreteľom na správu zo 17. decembra 2008, vypracovanú ad hoc výborom Panafrického parlamentu pre vzťahy s Európskym parlamentom a ad hoc delegáciou Európskeho parlamentu pre vzťahy s Panafrickým parlamentom, určenú úradujúcim predsedníctvam Africkej únie (AÚ) a EÚ, Európskej komisii a Komisii EÚ, o úlohe Panafrického parlamentu a Európskeho parlamentu pri uplatňovaní a monitorovaní spoločnej stratégie,

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2007 o súčasnom stave vzťahov medzi EÚ a Afrikou (1),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. novembra 2005 o rozvojovej stratégii pre Afriku (2),

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (3), v znení zmien a doplnení dohody, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve, podpísanej v Luxemburgu 25. júna 2005 (4) (Dohoda z Cotonou),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (5),

so zreteľom na články 177 až 181 Zmluvy o ES,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod (A6-0079/2009),

| A. | keďže odstránenie chudoby musí zostať ako cieľ v centre pozornosti spoločnej stratégie, |
| --- | --- |

A.

keďže odstránenie chudoby musí zostať ako cieľ v centre pozornosti spoločnej stratégie,

| B. | keďže polovica obyvateľstva Afriky ešte stále žije v chudobe a Afrika je jediným kontinentom, ktorý nerobí pokrok v dosahovaní rozvojových cieľov milénia (RCM), najmä čo sa týka znižovania chudoby, úmrtnosti detí, zdravia matiek a boja proti HIV/AIDS a malárii, |
| --- | --- |

B.

keďže polovica obyvateľstva Afriky ešte stále žije v chudobe a Afrika je jediným kontinentom, ktorý nerobí pokrok v dosahovaní rozvojových cieľov milénia (RCM), najmä čo sa týka znižovania chudoby, úmrtnosti detí, zdravia matiek a boja proti HIV/AIDS a malárii,

| C. | keďže cieľom spoločnej stratégie je ísť „za hranice rozvoja“, „za hranice Afriky“ a „za hranice inštitúcií“, aby sa týkala širšej škály afrických a celosvetových otázok v porovnaní s minulosťou, napr. energie, zmeny klímy a bezpečnosti, a aby zapojila širšie spektrum mimoinštitucionálnych aktérov, |
| --- | --- |

C.

keďže cieľom spoločnej stratégie je ísť „za hranice rozvoja“, „za hranice Afriky“ a „za hranice inštitúcií“, aby sa týkala širšej škály afrických a celosvetových otázok v porovnaní s minulosťou, napr. energie, zmeny klímy a bezpečnosti, a aby zapojila širšie spektrum mimoinštitucionálnych aktérov,

| D. | keďže za posledné roky sa vybudovala väčšina inštitucionálnej štruktúry a inovatívnych pracovných postupov spoločnej stratégie Afriky a EÚ, v praxi sa však dosiahlo veľmi málo, |
| --- | --- |

D.

keďže za posledné roky sa vybudovala väčšina inštitucionálnej štruktúry a inovatívnych pracovných postupov spoločnej stratégie Afriky a EÚ, v praxi sa však dosiahlo veľmi málo,

| E. | keďže napriek tomu, že spoločná stratégia jasne uznáva základnú úlohu Panafrického parlamentu a Európskeho parlamentu, „aby preskúmali dosiahnutý pokrok a poskytli partnerstvu politické vedenie“, treba ich ešte štrukturálne a účelne zapojiť do tvorby, adaptácie a monitorovania spoločnej stratégie, |
| --- | --- |

E.

keďže napriek tomu, že spoločná stratégia jasne uznáva základnú úlohu Panafrického parlamentu a Európskeho parlamentu, „aby preskúmali dosiahnutý pokrok a poskytli partnerstvu politické vedenie“, treba ich ešte štrukturálne a účelne zapojiť do tvorby, adaptácie a monitorovania spoločnej stratégie,

| F. | keďže občianska spoločnosť a miestne orgány, predovšetkým z africkej strany, sa minimálne zapájajú do uplatňovania spoločnej stratégie, |
| --- | --- |

F.

keďže občianska spoločnosť a miestne orgány, predovšetkým z africkej strany, sa minimálne zapájajú do uplatňovania spoločnej stratégie,

| G. | keďže na uplatňovanie spoločnej stratégie bolo poskytnutých veľmi málo nových finančných prostriedkov a v skutočnosti boli príslušné zdroje plne rozdelené ešte pred prijatím spoločnej stratégie, |
| --- | --- |

G.

keďže na uplatňovanie spoločnej stratégie bolo poskytnutých veľmi málo nových finančných prostriedkov a v skutočnosti boli príslušné zdroje plne rozdelené ešte pred prijatím spoločnej stratégie,

| H. | keďže začlenenie Európskeho rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu EÚ, ako to opakovane žiadal Európsky parlament, by umožnilo väčšiu politickú súdržnosť, ako aj parlamentný dohľad nad výdavkami na rozvoj, |
| --- | --- |

H.

keďže začlenenie Európskeho rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu EÚ, ako to opakovane žiadal Európsky parlament, by umožnilo väčšiu politickú súdržnosť, ako aj parlamentný dohľad nad výdavkami na rozvoj,

| I. | keďže podiel Afriky na celosvetovom obchode klesá a Afrika je vylúčená z možností, ktoré poskytuje globalizácia, |
| --- | --- |

I.

keďže podiel Afriky na celosvetovom obchode klesá a Afrika je vylúčená z možností, ktoré poskytuje globalizácia,

| J. | keďže nezákonný únik kapitálu zapríčiňuje, že africké ekonomiky každoročne prichádzajú o miliardy eur, zatiaľ čo „únik mozgov“ okráda kontinent o veľké množstvo jeho intelektuálnej kapacity, ktorá je základom jeho budúceho rozvoja, |
| --- | --- |

J.

keďže nezákonný únik kapitálu zapríčiňuje, že africké ekonomiky každoročne prichádzajú o miliardy eur, zatiaľ čo „únik mozgov“ okráda kontinent o veľké množstvo jeho intelektuálnej kapacity, ktorá je základom jeho budúceho rozvoja,

| K. | keďže výroba potravín a potravinová bezpečnosť v Afrike ako politické priority zaznamenali pokles a za posledné desaťročie trpeli nedostatkom investícií s potenciálne katastrofálnymi dôsledkami, ako upozornila nedávna kríza v súvislosti s cenami potravín, |
| --- | --- |

K.

keďže výroba potravín a potravinová bezpečnosť v Afrike ako politické priority zaznamenali pokles a za posledné desaťročie trpeli nedostatkom investícií s potenciálne katastrofálnymi dôsledkami, ako upozornila nedávna kríza v súvislosti s cenami potravín,

| L. | keďže Afrika je neúmerne slabo zastúpená v medzinárodných organizáciách a viacstranných fórach, kde sa rozhoduje o mnohých otázkach, ktoré majú vplyv na budúcnosť kontinentu, |
| --- | --- |

L.

keďže Afrika je neúmerne slabo zastúpená v medzinárodných organizáciách a viacstranných fórach, kde sa rozhoduje o mnohých otázkach, ktoré majú vplyv na budúcnosť kontinentu,

| M. | keďže dlhodobý vzťah EÚ a Afriky nadobudne nový význam v spojením s objavením sa netradičných darcov, ktorých programy a priority pre Afriku predstavujú nové riziká i výzvy, |
| --- | --- |

M.

keďže dlhodobý vzťah EÚ a Afriky nadobudne nový význam v spojením s objavením sa netradičných darcov, ktorých programy a priority pre Afriku predstavujú nové riziká i výzvy,

| N. | keďže je dôležité hľadať súčinnosť a vyhýbať sa prekrývaniu činností inštitúcií spoločnej stratégie a už existujúcich väzieb, ako je Dohoda z Cotonou, euro-stredomorská stratégia a strategické partnerstvo EÚ a Južnej Afriky, |
| --- | --- |

N.

keďže je dôležité hľadať súčinnosť a vyhýbať sa prekrývaniu činností inštitúcií spoločnej stratégie a už existujúcich väzieb, ako je Dohoda z Cotonou, euro-stredomorská stratégia a strategické partnerstvo EÚ a Južnej Afriky,

| O. | keďže revízia dohody z Cotonou v roku 2009 sa bude snažiť vyjasniť budúci vzťah AKT s AÚ, |
| --- | --- |

O.

keďže revízia dohody z Cotonou v roku 2009 sa bude snažiť vyjasniť budúci vzťah AKT s AÚ,

| P. | keďže úroveň informovania o cieľoch a opatreniach spoločnej stratégie je znepokojivo nízka a keďže – najmä v Afrike – verejná informovanosť a podpora strategického partnerstva EÚ a Afriky sú priamo spojené so schopnosťou spoločnej stratégie priniesť okamžité a konkrétne výsledky, ktoré môžu zlepšiť životnú úroveň Afričanov, |
| --- | --- |

P.

keďže úroveň informovania o cieľoch a opatreniach spoločnej stratégie je znepokojivo nízka a keďže – najmä v Afrike – verejná informovanosť a podpora strategického partnerstva EÚ a Afriky sú priamo spojené so schopnosťou spoločnej stratégie priniesť okamžité a konkrétne výsledky, ktoré môžu zlepšiť životnú úroveň Afričanov,

| Q. | keďže partnerstvo by malo brať do úvahy fakt, že „rovnocenné partnerstvo“ znamená, že EÚ a AÚ sú rovnocenné, pokiaľ ide o účasť na diskusiách a stanovovaní politiky, ale malo by brať do úvahy aj jasnú realitu, že obidva kontinenty a ich inštitúcie zďaleka nie sú rovnocenné, pokiaľ ide o ich inštitucionálny rozvoj, kapacitu rozhodovania a zdroje, |
| --- | --- |

Q.

keďže partnerstvo by malo brať do úvahy fakt, že „rovnocenné partnerstvo“ znamená, že EÚ a AÚ sú rovnocenné, pokiaľ ide o účasť na diskusiách a stanovovaní politiky, ale malo by brať do úvahy aj jasnú realitu, že obidva kontinenty a ich inštitúcie zďaleka nie sú rovnocenné, pokiaľ ide o ich inštitucionálny rozvoj, kapacitu rozhodovania a zdroje,

Vytvorenie štruktúry vzťahov EÚ – Afrika

| 1. | víta skutočnosť, že rok od prijatia spoločnej stratégie sú hlavné prvky inštitucionálnej štruktúry jej uplatňovania napokon pripravené a začali fungovať, podporované akčným plánom s cieľmi a časovým harmonogramom, a že bol dosiahnutý istý pokrok v uplatňovaní spoločnej stratégie a jej tematických partnerstiev; vyjadruje však poľutovanie, že na konci prvého roku vykonávania sú niektoré partnerstvá ešte stále v štádiu definovania pracovných metód a doposiaľ nemajú stanovené ciele, časový harmonogram ani nemajú vyčlenené rozpočtové prostriedky; |
| --- | --- |

1.

víta skutočnosť, že rok od prijatia spoločnej stratégie sú hlavné prvky inštitucionálnej štruktúry jej uplatňovania napokon pripravené a začali fungovať, podporované akčným plánom s cieľmi a časovým harmonogramom, a že bol dosiahnutý istý pokrok v uplatňovaní spoločnej stratégie a jej tematických partnerstiev; vyjadruje však poľutovanie, že na konci prvého roku vykonávania sú niektoré partnerstvá ešte stále v štádiu definovania pracovných metód a doposiaľ nemajú stanovené ciele, časový harmonogram ani nemajú vyčlenené rozpočtové prostriedky;

| 2. | víta skutočnosť, že EÚ a AÚ sa počas prvého roka po podpísaní spoločnej stratégie stretávali častejšie ako kedykoľvek predtým; |
| --- | --- |

2.

víta skutočnosť, že EÚ a AÚ sa počas prvého roka po podpísaní spoločnej stratégie stretávali častejšie ako kedykoľvek predtým;

| 3. | vyzýva Komisiu EÚ, Komisiu AÚ a členské štáty EÚ a AÚ, aby v prvom rade dokončili túto inštitucionálnu štruktúru vytvorením parlamentných prvkov, ako aj prvkov občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, ktoré by tento proces určovali a udržiavali tým, že mu zabezpečia transparentnosť, zapojenie a demokratickú legitímnosť; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu EÚ, Komisiu AÚ a členské štáty EÚ a AÚ, aby v prvom rade dokončili túto inštitucionálnu štruktúru vytvorením parlamentných prvkov, ako aj prvkov občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, ktoré by tento proces určovali a udržiavali tým, že mu zabezpečia transparentnosť, zapojenie a demokratickú legitímnosť;

| 4. | víta vytvorenie realizačných tímov EÚ s účasťou zainteresovaných členských štátov nielen preto, že financovanie spoločnej stratégie závisí do značnej miery od príspevkov členských štátov, ale aj preto, že priame zapojenie členských štátov prispeje k zvýšeniu informovanosti, kontinuity a trvalej udržateľnosti činností zahrnutých v akčnom pláne; |
| --- | --- |

4.

víta vytvorenie realizačných tímov EÚ s účasťou zainteresovaných členských štátov nielen preto, že financovanie spoločnej stratégie závisí do značnej miery od príspevkov členských štátov, ale aj preto, že priame zapojenie členských štátov prispeje k zvýšeniu informovanosti, kontinuity a trvalej udržateľnosti činností zahrnutých v akčnom pláne;

| 5. | naliehavo žiada inštitúcie spoločnej stratégie, aby sa plne sústredili na potrebné ciele, keďže prvý akčný plán trvá menej než tri roky (2008 – 2010); |
| --- | --- |

5.

naliehavo žiada inštitúcie spoločnej stratégie, aby sa plne sústredili na potrebné ciele, keďže prvý akčný plán trvá menej než tri roky (2008 – 2010);

Úloha parlamentov

| 6. | opakuje svoju žiadosť Komisii EÚ a Komisii AÚ, aby prijali aktívne opatrenia na zapojenie Európskeho a Panafrického parlamentu do uplatňovania, monitorovania a politického usmerňovania spoločnej stratégie v súlade s ich postavením ako hlavných prvkov jej inštitucionálnej štruktúry; |
| --- | --- |

6.

opakuje svoju žiadosť Komisii EÚ a Komisii AÚ, aby prijali aktívne opatrenia na zapojenie Európskeho a Panafrického parlamentu do uplatňovania, monitorovania a politického usmerňovania spoločnej stratégie v súlade s ich postavením ako hlavných prvkov jej inštitucionálnej štruktúry;

| 7. | zdôrazňuje úlohu medziparlamentných orgánov medzi EP a africkými parlamentmi, ako sú Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ a Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie Euromed, pri posilňovaní mieru a bezpečnosti, dobrej správy verejných vecí a demokracie a pri zabezpečovaní účinnej platformy na spoluprácu a riešenie otázok spoločného záujmu; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje úlohu medziparlamentných orgánov medzi EP a africkými parlamentmi, ako sú Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ a Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie Euromed, pri posilňovaní mieru a bezpečnosti, dobrej správy verejných vecí a demokracie a pri zabezpečovaní účinnej platformy na spoluprácu a riešenie otázok spoločného záujmu;

| 8. | berie na vedomie skutočnosť, že 11. zasadnutie ministerskej trojky Afrika – EÚ schválilo prvú výročnú správu o pokroku pri plnení spoločnej stratégie a jej prvého akčného plánu, do ktorej EÚ prispela uvedeným oznámením Komisie; |
| --- | --- |

8.

berie na vedomie skutočnosť, že 11. zasadnutie ministerskej trojky Afrika – EÚ schválilo prvú výročnú správu o pokroku pri plnení spoločnej stratégie a jej prvého akčného plánu, do ktorej EÚ prispela uvedeným oznámením Komisie;

| 9. | vyjadruje však poľutovanie, že správa bola vypracovaná bez akejkoľvek konzultácie s Európskym alebo Panafrickým parlamentom a bez formálneho prispenia z ich strany; |
| --- | --- |

9.

vyjadruje však poľutovanie, že správa bola vypracovaná bez akejkoľvek konzultácie s Európskym alebo Panafrickým parlamentom a bez formálneho prispenia z ich strany;

| 10. | navrhuje, aby predseda Panafrického parlamentu a predseda Európskeho parlamentu systematicky navštevovali samity EÚ – Afrika a aby na nich predstavovali závery týchto parlamentov týkajúce sa uskutočňovania akčného plánu, ako aj návrhy na budúce orientovanie spoločnej stratégie; |
| --- | --- |

10.

navrhuje, aby predseda Panafrického parlamentu a predseda Európskeho parlamentu systematicky navštevovali samity EÚ – Afrika a aby na nich predstavovali závery týchto parlamentov týkajúce sa uskutočňovania akčného plánu, ako aj návrhy na budúce orientovanie spoločnej stratégie;

| 11. | požaduje, aby sa bezprostredne pred jarným zasadnutím ministerskej trojky konala výmena názorov medzi členmi ministerskej trojky a zástupcami príslušných orgánov Panafrického parlamentu a Európskeho parlamentu, počas ktorej môžu parlamenty predložiť svoje návrhy a odporúčania týkajúce sa najnovšej spoločnej výročnej správy o pokroku; navrhuje, aby sa diskusia o návrhoch a odporúčaniach parlamentov zaradila do programu zasadnutia ministerskej trojky; očakáva, že následná spoločná výročná správa – prijatá počas budúceho jesenného zasadnutia ministerskej trojky – uvedie, ako boli tieto návrhy a odporúčania týkajúce sa spoločnej výročnej správy o pokroku zobraté do úvahy; žiada, aby sa zástupcovia parlamentov stretli aj s členmi ministerskej trojky v rámci jesenného zasadnutia trojky; |
| --- | --- |

11.

požaduje, aby sa bezprostredne pred jarným zasadnutím ministerskej trojky konala výmena názorov medzi členmi ministerskej trojky a zástupcami príslušných orgánov Panafrického parlamentu a Európskeho parlamentu, počas ktorej môžu parlamenty predložiť svoje návrhy a odporúčania týkajúce sa najnovšej spoločnej výročnej správy o pokroku; navrhuje, aby sa diskusia o návrhoch a odporúčaniach parlamentov zaradila do programu zasadnutia ministerskej trojky; očakáva, že následná spoločná výročná správa – prijatá počas budúceho jesenného zasadnutia ministerskej trojky – uvedie, ako boli tieto návrhy a odporúčania týkajúce sa spoločnej výročnej správy o pokroku zobraté do úvahy; žiada, aby sa zástupcovia parlamentov stretli aj s členmi ministerskej trojky v rámci jesenného zasadnutia trojky;

| 12. | domnieva sa, že Panafrický parlament a Európsky parlament by sa mali v primeranej miere zúčastňovať na činnosti spoločných skupín odborníkov i pracovnej skupiny AÚ – EÚ; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že Panafrický parlament a Európsky parlament by sa mali v primeranej miere zúčastňovať na činnosti spoločných skupín odborníkov i pracovnej skupiny AÚ – EÚ;

| 13. | víta skutočnosť, že Európska komisia určila 55 miliónov EUR na podporný program v 9. ERF v záujme posilnenia kapacít inštitúcií AÚ; opätovne nalieha, aby sa časť z tohto rozpočtu uvoľnila na posilnenie administratívnej a operatívnej kapacity Panafrického parlamentu, a vyzýva Komisiu, aby na základe dôkladnej konzultácie s Panafrickým parlamentom a v spolupráci s Európskym parlamentom navrhla akčný plán na čerpanie týchto rozpočtov; |
| --- | --- |

13.

víta skutočnosť, že Európska komisia určila 55 miliónov EUR na podporný program v 9. ERF v záujme posilnenia kapacít inštitúcií AÚ; opätovne nalieha, aby sa časť z tohto rozpočtu uvoľnila na posilnenie administratívnej a operatívnej kapacity Panafrického parlamentu, a vyzýva Komisiu, aby na základe dôkladnej konzultácie s Panafrickým parlamentom a v spolupráci s Európskym parlamentom navrhla akčný plán na čerpanie týchto rozpočtov;

| 14. | odporúča, aby časť rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre Panafrický parlament priamo spravoval tento parlament, a to hneď ako si vytvorí potrebnú administratívnu kapacitu na tento účel a splní požiadavky obsiahnuté v nariadení (ES) o rozpočtových pravidlách (predovšetkým v jeho článku 56) (6), ktoré Komisii umožňujú plniť rozpočet prostredníctvom nepriameho centralizovaného hospodárenia; |
| --- | --- |

14.

odporúča, aby časť rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre Panafrický parlament priamo spravoval tento parlament, a to hneď ako si vytvorí potrebnú administratívnu kapacitu na tento účel a splní požiadavky obsiahnuté v nariadení (ES) o rozpočtových pravidlách (predovšetkým v jeho článku 56) (6), ktoré Komisii umožňujú plniť rozpočet prostredníctvom nepriameho centralizovaného hospodárenia;

| 15. | žiada Komisiu EÚ a Komisiu AÚ, aby zjednodušili postupy a zabezpečili priamy a účinný dialóg s parlamentmi, aby sa zabránilo neprijateľným odkladom, pričom sa zohľadnia ich procedurálne špecifickosti; |
| --- | --- |

15.

žiada Komisiu EÚ a Komisiu AÚ, aby zjednodušili postupy a zabezpečili priamy a účinný dialóg s parlamentmi, aby sa zabránilo neprijateľným odkladom, pričom sa zohľadnia ich procedurálne špecifickosti;

| 16. | opätovne požaduje, aby bol ERF zahrnutý do rozpočtu, a žiada, aby medzitým Komisia priebežne informovala Európsky parlament a Panafrický parlament o všetkých etapách rozpočtového procesu; |
| --- | --- |

16.

opätovne požaduje, aby bol ERF zahrnutý do rozpočtu, a žiada, aby medzitým Komisia priebežne informovala Európsky parlament a Panafrický parlament o všetkých etapách rozpočtového procesu;

Občianska spoločnosť a neštátni účastníci

| 17. | je presvedčený, že spoločná stratégia, ak má byť skutočným „rozsiahlym partnerstvom so širokou základňou zameraným na obyvateľstvo“, musí efektívne zapojiť občiansku spoločnosť a miestne orgány a podporovať ich účinnú účasť na práci svojich výkonných orgánov; |
| --- | --- |

17.

je presvedčený, že spoločná stratégia, ak má byť skutočným „rozsiahlym partnerstvom so širokou základňou zameraným na obyvateľstvo“, musí efektívne zapojiť občiansku spoločnosť a miestne orgány a podporovať ich účinnú účasť na práci svojich výkonných orgánov;

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že zatiaľ čo akčný plán stanovuje, že každé z partnerstiev EÚ a Afriky umožňuje širokú škálu činností, prevažnú časť z nich predstavujú štátne opatrenia; zdôrazňuje, že vstup a zapojenie parlamentov a neštátnych aktérov, ako sú organizácie občianskej spoločnosti, miestne orgány a iní neštátni činitelia, do procesu sa musí prehĺbiť a ďalej objasniť; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že zatiaľ čo akčný plán stanovuje, že každé z partnerstiev EÚ a Afriky umožňuje širokú škálu činností, prevažnú časť z nich predstavujú štátne opatrenia; zdôrazňuje, že vstup a zapojenie parlamentov a neštátnych aktérov, ako sú organizácie občianskej spoločnosti, miestne orgány a iní neštátni činitelia, do procesu sa musí prehĺbiť a ďalej objasniť;

| 19. | víta Africkú hospodársku, sociálnu a kultúrnu rada (ECOSOCC) ako nástroj budovania partnerstva medzi africkými vládami a občianskou spoločnosťou; znepokojuje ho však nízka úroveň zapojenia africkej občianskej spoločnosti do vykonávania spoločnej stratégie a požaduje bezodkladné úsilie – predovšetkým z africkej strany a v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami – o ustanovenie postupov identifikácie, zmapovania a účinného zapojenia reprezentatívnych neštátnych afrických účastníkov; |
| --- | --- |

19.

víta Africkú hospodársku, sociálnu a kultúrnu rada (ECOSOCC) ako nástroj budovania partnerstva medzi africkými vládami a občianskou spoločnosťou; znepokojuje ho však nízka úroveň zapojenia africkej občianskej spoločnosti do vykonávania spoločnej stratégie a požaduje bezodkladné úsilie – predovšetkým z africkej strany a v úzkej spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami – o ustanovenie postupov identifikácie, zmapovania a účinného zapojenia reprezentatívnych neštátnych afrických účastníkov;

| 20. | vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila vhodné nástroje na budovanie kapacít pre africké organizácie občianskej spoločnosti osobitne zameraných na posilnenie ich schopnosti venovať sa vykonávaniu spoločnej stratégie; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila vhodné nástroje na budovanie kapacít pre africké organizácie občianskej spoločnosti osobitne zameraných na posilnenie ich schopnosti venovať sa vykonávaniu spoločnej stratégie;

Partnerstvá

| 21. | pripomína, že spoločná stratégia by sa mala zaoberať aj otázkami, ktoré síce formálne patria do inej inštitucionálnej štruktúry, ale majú významný vplyv na budúcnosť Afriky, a ktoré formujú vzťah medzi dvoma kontinentmi, ako sú napr. dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) a vzťahy medzi regionálnymi zoskupeniami DHP a inými existujúcimi regionálnymi zoskupeniami v Afrike (vrátane regionálnych hospodárskych spoločenstiev), druhá revízia Dohody z Cotonou, euro-stredomorská stratégia, strategické partnerstvo EÚ a Južnej Afriky a vzťah Afriky s novými svetovými aktérmi ako Čína a Brazília; |
| --- | --- |

21.

pripomína, že spoločná stratégia by sa mala zaoberať aj otázkami, ktoré síce formálne patria do inej inštitucionálnej štruktúry, ale majú významný vplyv na budúcnosť Afriky, a ktoré formujú vzťah medzi dvoma kontinentmi, ako sú napr. dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) a vzťahy medzi regionálnymi zoskupeniami DHP a inými existujúcimi regionálnymi zoskupeniami v Afrike (vrátane regionálnych hospodárskych spoločenstiev), druhá revízia Dohody z Cotonou, euro-stredomorská stratégia, strategické partnerstvo EÚ a Južnej Afriky a vzťah Afriky s novými svetovými aktérmi ako Čína a Brazília;

| 22. | je presvedčený, že trvalý hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj sa môže uskutočňovať len v krajinách, ktoré zaručujú mier, demokraciu a ľudské práva; |
| --- | --- |

22.

je presvedčený, že trvalý hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj sa môže uskutočňovať len v krajinách, ktoré zaručujú mier, demokraciu a ľudské práva;

| 23. | vyzýva Európsku komisiu, Radu a africkú stranu, aby zabezpečili súdržnosť medzi touto stratégiou a inými európskymi politikami, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na presadzovanie nového strategického partnerstva medzi EÚ a Afrikou, najmä obchodnou, environmentálnou, migračnou a poľnohospodárskou politikou; zdôrazňuje, že tieto otázky by mali byť predmetom politického dialógu medzi EÚ a Afrikou; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Európsku komisiu, Radu a africkú stranu, aby zabezpečili súdržnosť medzi touto stratégiou a inými európskymi politikami, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na presadzovanie nového strategického partnerstva medzi EÚ a Afrikou, najmä obchodnou, environmentálnou, migračnou a poľnohospodárskou politikou; zdôrazňuje, že tieto otázky by mali byť predmetom politického dialógu medzi EÚ a Afrikou;

| 24. | zdôrazňuje, že v záujme účinného boja proti chudobe, ktorý musí zostať v centre pozornosti spoločnej stratégie, musí strategické partnerstvo EÚ a Afriky stimulovať trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj, pritiahnuť zahraničné investície, podporovať spravodlivý medzinárodný obchod a prispievať k vytvoreniu podmienok, za akých môžu africké krajiny postupne zaujať svoje miesto v celosvetovej ekonomike; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že v záujme účinného boja proti chudobe, ktorý musí zostať v centre pozornosti spoločnej stratégie, musí strategické partnerstvo EÚ a Afriky stimulovať trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj, pritiahnuť zahraničné investície, podporovať spravodlivý medzinárodný obchod a prispievať k vytvoreniu podmienok, za akých môžu africké krajiny postupne zaujať svoje miesto v celosvetovej ekonomike;

Mier a bezpečnosť

| 25. | víta pokrok v oblasti partnerstva pre mier a bezpečnosť; berie na vedomie politický dialóg EÚ a AÚ o krízových situáciách v Afrike a za jej hranicami; zdôrazňuje, že tento dialóg musí riešiť celú škálu mierových a bezpečnostných otázok od predchádzania konfliktom a riešenia konfliktov až po obnovu po ukončení konfliktov a budovanie mieru vrátane hĺbkového dialógu o uplatňovaní zásady zodpovednosti za ochranu; |
| --- | --- |

25.

víta pokrok v oblasti partnerstva pre mier a bezpečnosť; berie na vedomie politický dialóg EÚ a AÚ o krízových situáciách v Afrike a za jej hranicami; zdôrazňuje, že tento dialóg musí riešiť celú škálu mierových a bezpečnostných otázok od predchádzania konfliktom a riešenia konfliktov až po obnovu po ukončení konfliktov a budovanie mieru vrátane hĺbkového dialógu o uplatňovaní zásady zodpovednosti za ochranu;

| 26. | žiada, aby sa prioritne zabezpečilo uplatňovanie africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry; opätovne zdôrazňuje, že ERF nie je dostatočným finančným zdrojom budúceho plnenia Fondu pre mier v Afrike; zastáva názor, že výdavky ERF by mali dodržiavať kritériá Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) stanovené pre štátnu rozvojovú pomoc; opakuje svoju žiadosť o definitívne vyriešenie financovania Fondu pre mier v Afrike; |
| --- | --- |

26.

žiada, aby sa prioritne zabezpečilo uplatňovanie africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry; opätovne zdôrazňuje, že ERF nie je dostatočným finančným zdrojom budúceho plnenia Fondu pre mier v Afrike; zastáva názor, že výdavky ERF by mali dodržiavať kritériá Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) stanovené pre štátnu rozvojovú pomoc; opakuje svoju žiadosť o definitívne vyriešenie financovania Fondu pre mier v Afrike;

| 27. | víta skutočnosť, že generálny tajomník OSN Ban Ki-Moon zorganizoval v septembri 2008 panel význačných osobností AÚ a OSN, aby určili spôsoby, ako môže medzinárodné spoločenstvo podporiť mierové operácie AÚ ustanovené pod mandátom OSN; |
| --- | --- |

27.

víta skutočnosť, že generálny tajomník OSN Ban Ki-Moon zorganizoval v septembri 2008 panel význačných osobností AÚ a OSN, aby určili spôsoby, ako môže medzinárodné spoločenstvo podporiť mierové operácie AÚ ustanovené pod mandátom OSN;

Správa verejných vecí a ľudské práva

| 28. | poukazuje na to, že správa verejných vecí by mala byť meradlom dobrého fungovania spoločnosti, a to prostredníctvom práva a poriadku, dodržiavania a aktívnej podpory ľudských práv, boja proti korupcii, tvorby bohatstva a jeho transparentného a spravodlivého rozdeľovania a základných zdravotných a sociálnych služieb; zdôrazňuje, že vonkajší aktéri nesmú posudzovať správu verejných vecí iba na základe kritérií zavedených zvonka, ale najmä na základe vzájomne dohodnutých a spoločných hodnôt a noriem; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že správa verejných vecí by mala byť meradlom dobrého fungovania spoločnosti, a to prostredníctvom práva a poriadku, dodržiavania a aktívnej podpory ľudských práv, boja proti korupcii, tvorby bohatstva a jeho transparentného a spravodlivého rozdeľovania a základných zdravotných a sociálnych služieb; zdôrazňuje, že vonkajší aktéri nesmú posudzovať správu verejných vecí iba na základe kritérií zavedených zvonka, ale najmä na základe vzájomne dohodnutých a spoločných hodnôt a noriem;

| 29. | zdôrazňuje význam trvalo udržateľnej demokracie vrátane dobrej správy verejných vecí a demokratických volieb, čo musí zahŕňať aj podporu budovania parlamentných kapacít a zapojenie občianskej spoločnosti a miestnych orgánov do politického dialógu; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje význam trvalo udržateľnej demokracie vrátane dobrej správy verejných vecí a demokratických volieb, čo musí zahŕňať aj podporu budovania parlamentných kapacít a zapojenie občianskej spoločnosti a miestnych orgánov do politického dialógu;

| 30. | zdôrazňuje, že správa verejných vecí sa musí zlepšiť na oboch stranách: je to priorita nielen v Afrike, ale aj na európskej strane, kde sa musí zlepšiť správa verejných vecí a zodpovednosť, pokiaľ ide o záväzky v oblasti pomoci a lepšej koordinácie darcovstva, s cieľom zamerať sa viac na krajiny, tzv. „siroty“, ktoré nedostávajú pomoc; zdôrazňuje, že národné a kontinentálne parlamenty, neštátne subjekty a miestne orgány zohrávajú v tejto oblasti dôležitú úlohu; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že správa verejných vecí sa musí zlepšiť na oboch stranách: je to priorita nielen v Afrike, ale aj na európskej strane, kde sa musí zlepšiť správa verejných vecí a zodpovednosť, pokiaľ ide o záväzky v oblasti pomoci a lepšej koordinácie darcovstva, s cieľom zamerať sa viac na krajiny, tzv. „siroty“, ktoré nedostávajú pomoc; zdôrazňuje, že národné a kontinentálne parlamenty, neštátne subjekty a miestne orgány zohrávajú v tejto oblasti dôležitú úlohu;

| 31. | žiada zvýšenú podporu pre existujúce africké iniciatívy, ako je africký mechanizmus partnerského hodnotenia (APRM), ktorý je doteraz najvážnejšou snahou afrických krajín o zlepšenie správy verejných vecí na kontinente, a rôzne nástroje zavedené AÚ, ktoré zvýšia zapojenie Afriky do tohto procesu; |
| --- | --- |

31.

žiada zvýšenú podporu pre existujúce africké iniciatívy, ako je africký mechanizmus partnerského hodnotenia (APRM), ktorý je doteraz najvážnejšou snahou afrických krajín o zlepšenie správy verejných vecí na kontinente, a rôzne nástroje zavedené AÚ, ktoré zvýšia zapojenie Afriky do tohto procesu;

| 32. | vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že „profily správy verejných vecí“ vytvorené Komisiou pre každú krajinu AKT, ktorými sa bude riadiť plánovanie rozvojovej pomoci v súvislosti s doplnkovými prostriedkami vo výške 2,7 miliardy EUR v rámci 10. ERF, boli pripravené bez akejkoľvek spoluúčasti; konštatuje, že vhodnosť krajín na získanie podpory z doplnkových prostriedkov sa posudzuje podľa súboru kritérií, z ktorých iba jedno priamo súvisí s RCM; vyjadruje obavu z rizika, že „profily“ Európskej komisie vyčerpajú proces APRM; žiada Európsku komisiu, aby konzultovala s Európskym parlamentom a Radou a informovala ich o ďalšom postupe a použití týchto prostriedkov s cieľom zabezpečiť, že budú vyčlenené na iniciatívy v oblasti správy verejných vecí a podporia program správy verejných vecí AÚ a proces APRM; |
| --- | --- |

32.

vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že „profily správy verejných vecí“ vytvorené Komisiou pre každú krajinu AKT, ktorými sa bude riadiť plánovanie rozvojovej pomoci v súvislosti s doplnkovými prostriedkami vo výške 2,7 miliardy EUR v rámci 10. ERF, boli pripravené bez akejkoľvek spoluúčasti; konštatuje, že vhodnosť krajín na získanie podpory z doplnkových prostriedkov sa posudzuje podľa súboru kritérií, z ktorých iba jedno priamo súvisí s RCM; vyjadruje obavu z rizika, že „profily“ Európskej komisie vyčerpajú proces APRM; žiada Európsku komisiu, aby konzultovala s Európskym parlamentom a Radou a informovala ich o ďalšom postupe a použití týchto prostriedkov s cieľom zabezpečiť, že budú vyčlenené na iniciatívy v oblasti správy verejných vecí a podporia program správy verejných vecí AÚ a proces APRM;

| 33. | požaduje dialóg v rámci partnerstva v oblasti správy verejných vecí a ľudských práv, ktorý by riešil beztrestnosť porušovania ľudských práv, prihliadajúc na osvedčené postupy vnútroštátnych a medzinárodných zákonov vrátane práce medzinárodných trestných súdov v Sierra Leone a Rwande; |
| --- | --- |

33.

požaduje dialóg v rámci partnerstva v oblasti správy verejných vecí a ľudských práv, ktorý by riešil beztrestnosť porušovania ľudských práv, prihliadajúc na osvedčené postupy vnútroštátnych a medzinárodných zákonov vrátane práce medzinárodných trestných súdov v Sierra Leone a Rwande;

Obchod, hospodársky rozvoj a regionálna integrácia

| 34. | zastáva názor, pokiaľ ide o partnerstvo v oblasti obchodu a regionálnej integrácie, že rastúci obchod je za správnych podmienok základným hnacím motorom hospodárskeho rastu pod podmienkou, že obchodná politika je súdržná s cieľmi rozvoja; víta preto ciele tohto partnerstva podporovať africkú regionálnu integráciu a posilňovať obchodné kapacity kontinentu; |
| --- | --- |

34.

zastáva názor, pokiaľ ide o partnerstvo v oblasti obchodu a regionálnej integrácie, že rastúci obchod je za správnych podmienok základným hnacím motorom hospodárskeho rastu pod podmienkou, že obchodná politika je súdržná s cieľmi rozvoja; víta preto ciele tohto partnerstva podporovať africkú regionálnu integráciu a posilňovať obchodné kapacity kontinentu;

| 35. | s nádejou očakáva skoré uzavretie rozvojového kola rokovaní Svetovej obchodnej organizácie (WTO) z Dauhy, ale trvá na tom, že musí ísť naďalej predovšetkým o „kolo rokovaní o rozvoji“, ktoré uprednostní integráciu afrických národov do svetovej ekonomiky, účinne zníži poľnohospodárske dotácie narušujúce obchod a zruší dotácie na podporu vývozu v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

35.

s nádejou očakáva skoré uzavretie rozvojového kola rokovaní Svetovej obchodnej organizácie (WTO) z Dauhy, ale trvá na tom, že musí ísť naďalej predovšetkým o „kolo rokovaní o rozvoji“, ktoré uprednostní integráciu afrických národov do svetovej ekonomiky, účinne zníži poľnohospodárske dotácie narušujúce obchod a zruší dotácie na podporu vývozu v poľnohospodárstve;

| 36. | je presvedčený, že EÚ by mala africkým štátom pomôcť, aby sa stali poľnohospodársky sebestačnými, a podporovať základné služby a zraniteľný domáci priemysel; |
| --- | --- |

36.

je presvedčený, že EÚ by mala africkým štátom pomôcť, aby sa stali poľnohospodársky sebestačnými, a podporovať základné služby a zraniteľný domáci priemysel;

| 37. | trvá na tom, že konečné DHP podpísané s africkými štátmi musia byť v prvom rade a hlavne nástrojmi rozvoja, ktoré rešpektujú rôzne možnosti a úrovne rozvoja jednotlivých príjemcov; |
| --- | --- |

37.

trvá na tom, že konečné DHP podpísané s africkými štátmi musia byť v prvom rade a hlavne nástrojmi rozvoja, ktoré rešpektujú rôzne možnosti a úrovne rozvoja jednotlivých príjemcov;

| 38. | zdôrazňuje skutočnosť, že DHP musia podporovať, nie oslabovať africkú regionálnu integráciu; podporuje úsilie AÚ upevňovať regionálne hospodárske spoločenstvá ako základné kamene budovania regionálnej integrácie kontinentu; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje skutočnosť, že DHP musia podporovať, nie oslabovať africkú regionálnu integráciu; podporuje úsilie AÚ upevňovať regionálne hospodárske spoločenstvá ako základné kamene budovania regionálnej integrácie kontinentu;

| 39. | trvá na tom, aby si Európska komisia a členské štáty splnili záväzok poskytnúť do roku 2010 aspoň 2 miliardy EUR ročne na skutočnú „pomoc obchodu“, z čoho najväčšia časť musí byť určená pre Afriku; požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov nástroja pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali byť doplnkovými zdrojmi a nie iba „prebalenými“ prostriedkami ERF; |
| --- | --- |

39.

trvá na tom, aby si Európska komisia a členské štáty splnili záväzok poskytnúť do roku 2010 aspoň 2 miliardy EUR ročne na skutočnú „pomoc obchodu“, z čoho najväčšia časť musí byť určená pre Afriku; požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov nástroja pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali byť doplnkovými zdrojmi a nie iba „prebalenými“ prostriedkami ERF;

| 40. | vyzýva partnerstvo, aby sa venovalo rozsiahlejšiemu programu v oblasti pomoci obchodu vrátane rozvoja infraštruktúr, podpory rozvoja a lepšej regulácie podnikania vrátane pravidiel označovania pôvodu, ktoré sú ;jednoduchšie a užívateľsky ústretovejšie; |
| --- | --- |

40.

vyzýva partnerstvo, aby sa venovalo rozsiahlejšiemu programu v oblasti pomoci obchodu vrátane rozvoja infraštruktúr, podpory rozvoja a lepšej regulácie podnikania vrátane pravidiel označovania pôvodu, ktoré sú ;jednoduchšie a užívateľsky ústretovejšie;

| 41. | vyzýva partnerstvo, aby riešilo aj hospodárske aspekty, ktoré – i keď nesúvisia nevyhnutne s obchodom – majú pre africké ekonomiky významné dôsledky, napr. potrebu prijatia opatrení na zastavenie nezákonného úniku kapitálu a podporu medzinárodnej regulácie daňových rajov; |
| --- | --- |

41.

vyzýva partnerstvo, aby riešilo aj hospodárske aspekty, ktoré – i keď nesúvisia nevyhnutne s obchodom – majú pre africké ekonomiky významné dôsledky, napr. potrebu prijatia opatrení na zastavenie nezákonného úniku kapitálu a podporu medzinárodnej regulácie daňových rajov;

| 42. | žiada, aby spoločná stratégia uznala a podporila úlohu migrantov a diaspór v prospech rozvoja ich domovských krajín tým, že uľahčí ich investovanie v týchto krajinách a zníži výdavky za transfer; |
| --- | --- |

42.

žiada, aby spoločná stratégia uznala a podporila úlohu migrantov a diaspór v prospech rozvoja ich domovských krajín tým, že uľahčí ich investovanie v týchto krajinách a zníži výdavky za transfer;

Kľúčové otázky týkajúce sa rozvoja

| 43. | trvá na tom, že, čo sa týka partnerstva v oblasti RCM, bude dokonca aj s väčšou a lepšou pomocou ťažké splniť tieto ciele, a preto naliehavo žiada členské štáty EÚ, aby dodržali svoje záväzky, ktoré nedávno potvrdili na konferencii o financovaní rozvoja v Dauhe, ako aj na fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Akkre, najmä pokiaľ ide o rozsah pomoci, súdržnosť politiky, zapojenie, transparentnosť a rozdelenie práce medzi darcami; |
| --- | --- |

43.

trvá na tom, že, čo sa týka partnerstva v oblasti RCM, bude dokonca aj s väčšou a lepšou pomocou ťažké splniť tieto ciele, a preto naliehavo žiada členské štáty EÚ, aby dodržali svoje záväzky, ktoré nedávno potvrdili na konferencii o financovaní rozvoja v Dauhe, ako aj na fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Akkre, najmä pokiaľ ide o rozsah pomoci, súdržnosť politiky, zapojenie, transparentnosť a rozdelenie práce medzi darcami;

| 44. | konštatuje, že základná zdravotná starostlivosť a základné a stredoškolské vzdelanie sú rozhodujúcimi urýchľujúcimi činiteľmi v dosahovaní RCM; preto nabáda africké krajiny, aby sa tieto oblasti stali jednou z hlavných priorít v ich stratégiách zameraných na znižovanie chudoby; vyzýva partnerstvo, aby podporovalo takýto rozvoj vzhľadom na záväzok Európskej komisie vynaložiť na tieto odvetvia aspoň 20 % z rozpočtu Spoločenstva určeného na pomoc; vyzýva Komisiu, aby tento záväzok rozšírila aj na ERF; pripomína, že každé úsilie v tomto smere by malo zahrnúť aj osoby so zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti víta výsledky prvého stretnutia spoločnej skupiny odborníkov a vyzýva zapojené strany, aby zabezpečili dosiahnutie pokroku v nasledujúcom roku; |
| --- | --- |

44.

konštatuje, že základná zdravotná starostlivosť a základné a stredoškolské vzdelanie sú rozhodujúcimi urýchľujúcimi činiteľmi v dosahovaní RCM; preto nabáda africké krajiny, aby sa tieto oblasti stali jednou z hlavných priorít v ich stratégiách zameraných na znižovanie chudoby; vyzýva partnerstvo, aby podporovalo takýto rozvoj vzhľadom na záväzok Európskej komisie vynaložiť na tieto odvetvia aspoň 20 % z rozpočtu Spoločenstva určeného na pomoc; vyzýva Komisiu, aby tento záväzok rozšírila aj na ERF; pripomína, že každé úsilie v tomto smere by malo zahrnúť aj osoby so zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti víta výsledky prvého stretnutia spoločnej skupiny odborníkov a vyzýva zapojené strany, aby zabezpečili dosiahnutie pokroku v nasledujúcom roku;

| 45. | vyzýva Európsku komisiu, aby prijala urýchlené opatrenia na splnenie svojich záväzkov v oblasti zdravia v súvislosti so závermi a odporúčaniami správy Európskeho dvora audítorov z januára 2009 o rozvojovej pomoci ES pre zdravotnícke služby v subsaharskej Afrike; zdôrazňuje význam zvyšovania pomoci Európskej komisie zdravotníckemu sektoru v subsaharskej Afrike v čase preskúmania 10. ERF v polovici jeho trvania v záujme podpory svojich záväzkov RCM v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Európsku komisiu, aby prijala urýchlené opatrenia na splnenie svojich záväzkov v oblasti zdravia v súvislosti so závermi a odporúčaniami správy Európskeho dvora audítorov z januára 2009 o rozvojovej pomoci ES pre zdravotnícke služby v subsaharskej Afrike; zdôrazňuje význam zvyšovania pomoci Európskej komisie zdravotníckemu sektoru v subsaharskej Afrike v čase preskúmania 10. ERF v polovici jeho trvania v záujme podpory svojich záväzkov RCM v oblasti zdravia;

| 46. | nabáda členské štáty EÚ a AÚ, aby prikladali väčší význam africkej potravinovej bezpečnosti a potravinovej nezávislosti a aby podporovali opatrenia na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti afrického poľnohospodárstva, najmä výroby potravín pre miestne trhy, ako aj podpore tzv. zelených pásov okolo miest; |
| --- | --- |

46.

nabáda členské štáty EÚ a AÚ, aby prikladali väčší význam africkej potravinovej bezpečnosti a potravinovej nezávislosti a aby podporovali opatrenia na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti afrického poľnohospodárstva, najmä výroby potravín pre miestne trhy, ako aj podpore tzv. zelených pásov okolo miest;

| 47. | vyzýva členské štáty, aby do svojich diskusií v rámci spoločnej stratégie i mimo nej začlenili otázku spravodlivého rozdelenia bohatstva, ktoré pochádza z využívania prírodných zdrojov; trvá na tom, že národné príjmy z prírodných zdrojov by sa mali v prvom rade spravodlivejšie prideľovať na uspokojovanie základných potrieb vlastného obyvateľstva, najmä v oblasti zdravia, vzdelávania, ochrany prírodných zdrojov a životného prostredia, čo by pomohlo dosiahnuť RCM; |
| --- | --- |

47.

vyzýva členské štáty, aby do svojich diskusií v rámci spoločnej stratégie i mimo nej začlenili otázku spravodlivého rozdelenia bohatstva, ktoré pochádza z využívania prírodných zdrojov; trvá na tom, že národné príjmy z prírodných zdrojov by sa mali v prvom rade spravodlivejšie prideľovať na uspokojovanie základných potrieb vlastného obyvateľstva, najmä v oblasti zdravia, vzdelávania, ochrany prírodných zdrojov a životného prostredia, čo by pomohlo dosiahnuť RCM;

| 48. | vyjadruje obavy, že celosvetové hospodárske spomalenie zvráti nedávne obdobie rekordného rastu Afriky, a zdôrazňuje, že kontinent by sa mohol zdržať o desaťročia v dôsledku poklesu cien tovaru, zníženia investičných tokov a finančnej stability a poklesu platieb; |
| --- | --- |

48.

vyjadruje obavy, že celosvetové hospodárske spomalenie zvráti nedávne obdobie rekordného rastu Afriky, a zdôrazňuje, že kontinent by sa mohol zdržať o desaťročia v dôsledku poklesu cien tovaru, zníženia investičných tokov a finančnej stability a poklesu platieb;

Ďalšie aspekty stratégie

| 49. | v súvislosti so zmenou klímy pripomína, že sú za ňu zodpovedné predovšetkým rozvinuté krajiny, kým jej negatívny vplyv sa najviac prejavuje v rozvojových krajinách; trvá preto na tom, že sú potrebné nové finančné prostriedky, ak sa má zabrániť situácii, že africké štáty budú prinútené platiť neprimeranú cenu za prispôsobenie sa dôsledkom zmeny klímy a za ich zmiernenie; podporuje spoločné vyhlásenie EÚ a Afriky o zmene klímy vydané v Poznani na konferencii rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v decembri 2008; |
| --- | --- |

49.

v súvislosti so zmenou klímy pripomína, že sú za ňu zodpovedné predovšetkým rozvinuté krajiny, kým jej negatívny vplyv sa najviac prejavuje v rozvojových krajinách; trvá preto na tom, že sú potrebné nové finančné prostriedky, ak sa má zabrániť situácii, že africké štáty budú prinútené platiť neprimeranú cenu za prispôsobenie sa dôsledkom zmeny klímy a za ich zmiernenie; podporuje spoločné vyhlásenie EÚ a Afriky o zmene klímy vydané v Poznani na konferencii rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v decembri 2008;

| 50. | v súvislosti s partnerstvom v oblasti migrácie a zamestnanosti požaduje spravodlivé a reálne riešenie problému „úniku mozgov“, ktorý pripravuje mnohé africké národy o mnoho kvalifikovaných pracovníkov, najmä v odvetví zdravotníctva; |
| --- | --- |

50.

v súvislosti s partnerstvom v oblasti migrácie a zamestnanosti požaduje spravodlivé a reálne riešenie problému „úniku mozgov“, ktorý pripravuje mnohé africké národy o mnoho kvalifikovaných pracovníkov, najmä v odvetví zdravotníctva;

| 51. | žiada, aby sa v rámci nového programu „modrej karty EÚ“ nepodnecoval únik kvalifikovaných pracovníkov z rozvojových krajín z odvetví, v ktorých tieto krajiny trpia nedostatkom pracovnej sily, najmä z oblasti zdravotníctva a vzdelávania; |
| --- | --- |

51.

žiada, aby sa v rámci nového programu „modrej karty EÚ“ nepodnecoval únik kvalifikovaných pracovníkov z rozvojových krajín z odvetví, v ktorých tieto krajiny trpia nedostatkom pracovnej sily, najmä z oblasti zdravotníctva a vzdelávania;

| 52. | vyzýva Európsku komisiu, aby využila partnerstvo EÚ a Afriky na pomoc africkým krajinám uplatňovať ustanovenia o flexibilite ustanovené vo vyhlásení z Dauhy o dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a verejnom zdraví s cieľom uľahčiť prístup k dostupným základným liekom v Afrike; |
| --- | --- |

52.

vyzýva Európsku komisiu, aby využila partnerstvo EÚ a Afriky na pomoc africkým krajinám uplatňovať ustanovenia o flexibilite ustanovené vo vyhlásení z Dauhy o dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a verejnom zdraví s cieľom uľahčiť prístup k dostupným základným liekom v Afrike;

| 53. | nabáda obe strany, pokiaľ ide o partnerstvo v oblasti vedy a technológií, aby sa zamerali na preklenutie digitálnej bariéry zintenzívnením spolupráce v technologickom rozvoji a transfere, predovšetkým v oblasti telefonovania a internetu; |
| --- | --- |

53.

nabáda obe strany, pokiaľ ide o partnerstvo v oblasti vedy a technológií, aby sa zamerali na preklenutie digitálnej bariéry zintenzívnením spolupráce v technologickom rozvoji a transfere, predovšetkým v oblasti telefonovania a internetu;

| 54. | očakáva, že spoločná stratégia prijme osobitné opatrenia na zlepšenie príležitostí pre ženy, deti a ľudí so zdravotným postihnutím v Afrike, pretože tieto skupiny čelia zvlášť vážnym ťažkostiam v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

54.

očakáva, že spoločná stratégia prijme osobitné opatrenia na zlepšenie príležitostí pre ženy, deti a ľudí so zdravotným postihnutím v Afrike, pretože tieto skupiny čelia zvlášť vážnym ťažkostiam v rozvojových krajinách;

| 55. | zdôrazňuje, že, ak má ísť spoločná stratégia „za hranice Afriky“ a ak sa má zintenzívniť spolupráca EÚ – Afrika v medzinárodných orgánoch a pri viacstranných rokovaniach o otázkach ako obchod, ľudské práva alebo zmena klímy, úsilie EÚ i Afriky musí demokratickejšie a reprezentatívnejšie smerovať k medzinárodným inštitúciám, ako sú Svetová banka, Medzinárodný menový fond a WTO, a zabezpečiť, aby Afrika mohla konečne uplatňovať vplyv, ktorý zodpovedá jej veľkosti a postaveniu; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje, že, ak má ísť spoločná stratégia „za hranice Afriky“ a ak sa má zintenzívniť spolupráca EÚ – Afrika v medzinárodných orgánoch a pri viacstranných rokovaniach o otázkach ako obchod, ľudské práva alebo zmena klímy, úsilie EÚ i Afriky musí demokratickejšie a reprezentatívnejšie smerovať k medzinárodným inštitúciám, ako sú Svetová banka, Medzinárodný menový fond a WTO, a zabezpečiť, aby Afrika mohla konečne uplatňovať vplyv, ktorý zodpovedá jej veľkosti a postaveniu;

| 56. | opätovne vyzýva inštitúcie EÚ, aby vytvorili osobitný finančný nástroj na uskutočňovanie spoločnej stratégie, pričom by sústredili všetky existujúce zdroje financovania jasným, predvídateľným a programovateľným spôsobom; má pochybnosti o tom, do akej miery bude spoločná stratégia schopná dosiahnuť svoje vysoké ambície alebo ponúknuť skutočnú pridanú hodnotu bez akýchkoľvek nových finančných prostriedkov, alebo dokonca bez preprogramovania existujúcich finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

56.

opätovne vyzýva inštitúcie EÚ, aby vytvorili osobitný finančný nástroj na uskutočňovanie spoločnej stratégie, pričom by sústredili všetky existujúce zdroje financovania jasným, predvídateľným a programovateľným spôsobom; má pochybnosti o tom, do akej miery bude spoločná stratégia schopná dosiahnuť svoje vysoké ambície alebo ponúknuť skutočnú pridanú hodnotu bez akýchkoľvek nových finančných prostriedkov, alebo dokonca bez preprogramovania existujúcich finančných prostriedkov;

| 57. | vyzýva vlády v EÚ a Afrike, aby svojich obyvateľov účinnejšie a systematickejšie oboznamovali s činnosťami a úspechmi spoločnej stratégie a aby sa snažili o širšie informovanie masmédiami; |
| --- | --- |

57.

vyzýva vlády v EÚ a Afrike, aby svojich obyvateľov účinnejšie a systematickejšie oboznamovali s činnosťami a úspechmi spoločnej stratégie a aby sa snažili o širšie informovanie masmédiami;

Vyhliadky do budúcnosti

| 58. | s nádejou očakáva zmysluplné zapojenie Európskeho a Panafrického parlamentu – na základe skúseností zo samitu EÚ – Afrika v Lisabone 8. a 9. decembra 2007 – do príprav tretieho samitu Afrika – EÚ v roku 2010 a ich aktívnu účasť na samotnom samite; |
| --- | --- |

58.

s nádejou očakáva zmysluplné zapojenie Európskeho a Panafrického parlamentu – na základe skúseností zo samitu EÚ – Afrika v Lisabone 8. a 9. decembra 2007 – do príprav tretieho samitu Afrika – EÚ v roku 2010 a ich aktívnu účasť na samotnom samite;

| 59. | vyzýva Komisiu EÚ, Komisiu AÚ a predsedníctva, aby odsúhlasili vyššie uvedené návrhy, ktorých cieľom je zintenzívniť zapojenie parlamentov do uskutočňovania a monitorovania spoločnej stratégie; |
| --- | --- |

59.

vyzýva Komisiu EÚ, Komisiu AÚ a predsedníctva, aby odsúhlasili vyššie uvedené návrhy, ktorých cieľom je zintenzívniť zapojenie parlamentov do uskutočňovania a monitorovania spoločnej stratégie;

| 60. | má v úmysle vytvoriť v rámci Európskeho parlamentu potrebnú koordináciu a súčinnosť všetkých orgánov na podporu uplatňovania a monitorovania spoločnej stratégie; v súvislosti s tým opakuje svoj zámer pretransformovať ad-hoc delegáciu pre vzťahy s Panafrickým parlamentom na medziparlamentnú delegáciu s plnými právomocami; |
| --- | --- |

60.

má v úmysle vytvoriť v rámci Európskeho parlamentu potrebnú koordináciu a súčinnosť všetkých orgánov na podporu uplatňovania a monitorovania spoločnej stratégie; v súvislosti s tým opakuje svoj zámer pretransformovať ad-hoc delegáciu pre vzťahy s Panafrickým parlamentom na medziparlamentnú delegáciu s plnými právomocami;

*

* *

| 61. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Hospodárskej, sociálnej a kultúrnej rade AÚ, Komisii AÚ, Výkonnej rade AÚ, Panafrickému parlamentu, Rade ministrov AKT a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

61.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Hospodárskej, sociálnej a kultúrnej rade AÚ, Komisii AÚ, Výkonnej rade AÚ, Panafrickému parlamentu, Rade ministrov AKT a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 633.

(2)  Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 475.

(3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(4)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.

(5)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1).

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/15

---

Utorok, 24. marca 2009Zmluvy o rozvojových cieľoch milénia

P6_TA(2009)0152

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zmluvách o rozvojových cieľoch milénia (2008/2128(INI))

2010/C 117 E/03

Európsky parlament,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 18. septembra 2000, v ktorej sa medzinárodné spoločenstvo zaviazalo dosiahnuť rozvojové ciele milénia (RCM) so zámerom zníženia chudoby vo svete o polovicu do roku 2015, ktoré boli potvrdené počas viacerých konferencií Organizácie Spojených národov, najmä počas konferencie o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v Monterrey,

so zreteľom na záväzky členských štátov počas Európskej rady v Barcelone z 15.-16. marca 2002,

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. júna 2007 o rozvojových cieľoch milénia – hodnotenie v polovici obdobia (1),

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov združených v rámci Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie s názvom Európsky konsenzus (2), ktoré bolo podpísané 20. decembra 2005,

so zreteľom na „balík RCM“ Komisie z roku 2005,

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Urýchlenie pokroku smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov – financovanie rozvoja a účinnosť pomoci (KOM(2005)0133),

so zreteľom na výročnú správu Komisie s názvom Dodržanie sľubov Európy o financovaní rozvoja (KOM(2007)0164);

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Pomoc EÚ: Dávať viac, lepšie a rýchlejšie (KOM(2006)0087),

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. septembra 2008 o opatreniach v nadväznosti na konferenciu o financovaní rozvoja (3), ktorá sa konala v Monterrey v roku 2002,

so zreteľom na výsledky a záverečný dokument o opatreniach v nadväznosti na medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja s cieľom posúdenia uplatňovania konsenzu z Monterrey (Dauha, Katar, 29. novembra – 2. decembra 2008) (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. mája 2008 o následných opatreniach Parížskeho vyhlásenia z roku 2005 o účinnosti rozvojovej pomoci (5),

so zreteľom na dokument Komisie z 19. júna 2007 s názvom Zmluva o RCM, prístup založený na dlhodobejšej a predvídateľnejšej rozpočtovej pomoci,

so zreteľom na nové strategické partnerstvo Afrika – EÚ,

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2007 o súčasnom stave vzťahov medzi EÚ a Afrikou (6),

so zreteľom na Parížske vyhlásenie o efektívnosti pomoci z 2. marca 2005 a závery Fóra na vysokej úrovni v Akkre, ktoré sa uskutočnilo od 2. do 4. septembra 2008 o krokoch v nadväznosti na toto vyhlásenie,

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2006 o účinnosti pomoci a korupcii v rozvojových krajinách (7),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o úmrtnosti matiek pred podujatím OSN na vysokej úrovni o hodnotení rozvojových cieľov milénia, ktoré sa uskutoční 25. septembra 2008 (8),

so zreteľom na dokument Komisie s názvom The Aid Delivery Methods. Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support (9),

so zreteľom na ustanovenia Dohody z Cotonou z 23. júna 2000 a najmä na jej článok 58 po revízii z roku 2005, v ktorom sa uvádzajú inštitúcie, ktoré sú oprávnené na financovanie,

so zreteľom na odporúčania osvedčených postupov OECD o rozpočtovej pomoci v jej dokumente s názvom Harmonizovanie pomoci s cieľom posilniť jej efektívnosť (10),

so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 2/2005 o rozpočtovej pomoci z ERF krajinám AKT: riadenie komponentu „reforma verejných financií“ Komisiou (11),

so zreteľom na osobitnú správu Dvora audítorov č. 10/2008 s názvom Rozvojová pomoc ES na zdravotnícke služby v subsaharskej Afrike a na odpovede Komisie,

so zreteľom na správu s názvom Hodnotenie všeobecnej rozpočtovej pomoci – súhrnná správa, uverejnenú v máji 2006 (12),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch financovania rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia (13),

so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím z 13. decembra 2006, ktorý podpísalo Európske spoločenstvo a jeho členské štáty,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0085/2009),

| A. | keďže pripojením sa k miléniovej rozvojovej deklarácii z roku 2000 sa EÚ spolu s celým medzinárodným spoločenstvom zaviazala znížiť extrémnu chudobu vo svete o polovicu do roku 2015, pričom svoje úsilie sústredí na osem RCM, |
| --- | --- |

A.

keďže pripojením sa k miléniovej rozvojovej deklarácii z roku 2000 sa EÚ spolu s celým medzinárodným spoločenstvom zaviazala znížiť extrémnu chudobu vo svete o polovicu do roku 2015, pričom svoje úsilie sústredí na osem RCM,

| B. | keďže podľa nových odhadov žije pod hranicou chudoby stanovenou na 1,25 amerického dolára na deň stále približne 1,4 mld. ľudí, čo zodpovedá viac ako jednej štvrtine obyvateľstva rozvojového sveta, |
| --- | --- |

B.

keďže podľa nových odhadov žije pod hranicou chudoby stanovenou na 1,25 amerického dolára na deň stále približne 1,4 mld. ľudí, čo zodpovedá viac ako jednej štvrtine obyvateľstva rozvojového sveta,

| C. | keďže Komisia a členské štáty EÚ prijali v roku 2007 nové záväzky s cieľom významne prispieť k odstráneniu sklzu, ku ktorému došlo pri plnení týchto cieľov, |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia a členské štáty EÚ prijali v roku 2007 nové záväzky s cieľom významne prispieť k odstráneniu sklzu, ku ktorému došlo pri plnení týchto cieľov,

| D. | keďže nedostatočný prístup k zdravotnej starostlivosti a základným službám spôsobuje smrť miliónom osôb a prehlbuje chudobu napriek tomu, že prístup k starostlivosti a k základnému vzdelávaniu je súčasťou ľudských práv, pričom za ich dodržiavanie a uplatňovanie zodpovedajú vlády, |
| --- | --- |

D.

keďže nedostatočný prístup k zdravotnej starostlivosti a základným službám spôsobuje smrť miliónom osôb a prehlbuje chudobu napriek tomu, že prístup k starostlivosti a k základnému vzdelávaniu je súčasťou ľudských práv, pričom za ich dodržiavanie a uplatňovanie zodpovedajú vlády,

| E. | keďže zmluvy o RCM by mohli byť ďalším nástrojom na riešenie problémov, ktoré rozvojovým krajinám priniesla svetová potravinová kríza, a to najmä v odvetví poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

E.

keďže zmluvy o RCM by mohli byť ďalším nástrojom na riešenie problémov, ktoré rozvojovým krajinám priniesla svetová potravinová kríza, a to najmä v odvetví poľnohospodárstva,

| F. | keďže väčšina rozvojových krajín napriek úsiliu, ktoré doposiaľ vyvinuli, nemá k dispozícii potrebné zdroje na vyriešenie problémov, s ktorými sa stretávajú v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, a keďže sa preto vonkajšia pomoc javí ako nevyhnutná, |
| --- | --- |

F.

keďže väčšina rozvojových krajín napriek úsiliu, ktoré doposiaľ vyvinuli, nemá k dispozícii potrebné zdroje na vyriešenie problémov, s ktorými sa stretávajú v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, a keďže sa preto vonkajšia pomoc javí ako nevyhnutná,

| G. | keďže Európsky parlament bol požiadaný o udelenie absolutória týkajúceho sa Európskeho rozvojového fondu (ERF), |
| --- | --- |

G.

keďže Európsky parlament bol požiadaný o udelenie absolutória týkajúceho sa Európskeho rozvojového fondu (ERF),

| H. | keďže Komisia má v úmysle výrazne zvýšiť využívanie rozpočtovej pomoci počas desiateho ERF na zlepšenie efektívnosti pomoci, ktorú poskytuje, a na dosahovanie cieľov, ktoré si stanovila, |
| --- | --- |

H.

keďže Komisia má v úmysle výrazne zvýšiť využívanie rozpočtovej pomoci počas desiateho ERF na zlepšenie efektívnosti pomoci, ktorú poskytuje, a na dosahovanie cieľov, ktoré si stanovila,

| I. | keďže učitelia a zdravotnícki pracovníci v rozvojových krajinách v súčasnosti pracujú vo veľmi zlých podmienkach a na splnenie RCM sú potrebné takmer dva milióny učiteľov a viac ako štyri milióny zdravotníckych pracovníkov a keďže poskytnutie rozpočtovej pomoci v primeranej výške by umožnilo zamestnať a vyškoliť ich, |
| --- | --- |

I.

keďže učitelia a zdravotnícki pracovníci v rozvojových krajinách v súčasnosti pracujú vo veľmi zlých podmienkach a na splnenie RCM sú potrebné takmer dva milióny učiteľov a viac ako štyri milióny zdravotníckych pracovníkov a keďže poskytnutie rozpočtovej pomoci v primeranej výške by umožnilo zamestnať a vyškoliť ich,

| J. | keďže opakujúci sa nedostatok zdravotníckych pracovníkov a učiteľov ešte zhoršuje odliv mozgov organizovaný bohatými krajinami, |
| --- | --- |

J.

keďže opakujúci sa nedostatok zdravotníckych pracovníkov a učiteľov ešte zhoršuje odliv mozgov organizovaný bohatými krajinami,

| K. | keďže EÚ má v úmysle pokračovať vo zvyšovaní svojich výdavkov v oblasti rozpočtovej pomoci, najmä výrazným zvyšovaním sektorovej rozpočtovej pomoci pre zdravotníctvo a vzdelávanie a to prevažne v afrických krajinách, |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ má v úmysle pokračovať vo zvyšovaní svojich výdavkov v oblasti rozpočtovej pomoci, najmä výrazným zvyšovaním sektorovej rozpočtovej pomoci pre zdravotníctvo a vzdelávanie a to prevažne v afrických krajinách,

| L. | keďže zmluvy o RCM stanovujú konkrétne ciele, ktoré je treba dosiahnuť v súvislosti s RCM v oblasti zdravotníctva a základného vzdelávania, pričom sa tento druh zmluvy o RCM môže vzťahovať aj na iné prioritné odvetvia, |
| --- | --- |

L.

keďže zmluvy o RCM stanovujú konkrétne ciele, ktoré je treba dosiahnuť v súvislosti s RCM v oblasti zdravotníctva a základného vzdelávania, pričom sa tento druh zmluvy o RCM môže vzťahovať aj na iné prioritné odvetvia,

| M. | keďže podľa oficiálneho stanoviska Európskeho parlamentu k rozvojovej pomoci, ako sa uvádza v odseku 6 vyššie uvedeného uznesenia zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch financovania rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia, „zvýšenie množstva pomoci priamo súvisí so zvýšením kvality t. j. účinnosť pomoci je potrebné zlepšiť prostredníctvom „3 K“ - koordinácie, komplementarity, koherentnosti, ako aj znížením transakčných nákladov na poskytnutie pomoci, zlepšením predvídateľnosti a trvalej udržateľnosti mechanizmov pomoci, zvyšovaním rýchlosti a kvality doručenia pomoci, ďalšej pomoci, hľadaním riešení v prípade trvalých dlhov, podporou správneho riadenia a bojom proti korupcii a zlepšovaním kapacít príjemcov pomoci“, |
| --- | --- |

M.

keďže podľa oficiálneho stanoviska Európskeho parlamentu k rozvojovej pomoci, ako sa uvádza v odseku 6 vyššie uvedeného uznesenia zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch financovania rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia, „zvýšenie množstva pomoci priamo súvisí so zvýšením kvality t. j. účinnosť pomoci je potrebné zlepšiť prostredníctvom „3 K“ - koordinácie, komplementarity, koherentnosti, ako aj znížením transakčných nákladov na poskytnutie pomoci, zlepšením predvídateľnosti a trvalej udržateľnosti mechanizmov pomoci, zvyšovaním rýchlosti a kvality doručenia pomoci, ďalšej pomoci, hľadaním riešení v prípade trvalých dlhov, podporou správneho riadenia a bojom proti korupcii a zlepšovaním kapacít príjemcov pomoci“,

| N. | keďže predvídateľná a dlhodobá pomoc môže priamo a účinne prispievať ku konkrétnemu uplatňovaniu stratégií odstraňovania chudoby ustanovených v RCM, |
| --- | --- |

N.

keďže predvídateľná a dlhodobá pomoc môže priamo a účinne prispievať ku konkrétnemu uplatňovaniu stratégií odstraňovania chudoby ustanovených v RCM,

| O. | keďže členské štáty EÚ prijali v Monterrey (2002), Gleneagles (2005), Paríži (2005) alebo aj Akkre (2008) záväzky týkajúce sa zlepšenia kvantity a kvality rozvojovej pomoci, ale mnohé z nich aj napriek tomu stále neposkytujú všetku pomoc, ku ktorej sa zaviazali, a keďže pri poskytnutí tejto pomoci sa ukáže, že jej časť je nedostatočná, |
| --- | --- |

O.

keďže členské štáty EÚ prijali v Monterrey (2002), Gleneagles (2005), Paríži (2005) alebo aj Akkre (2008) záväzky týkajúce sa zlepšenia kvantity a kvality rozvojovej pomoci, ale mnohé z nich aj napriek tomu stále neposkytujú všetku pomoc, ku ktorej sa zaviazali, a keďže pri poskytnutí tejto pomoci sa ukáže, že jej časť je nedostatočná,

| P. | keďže v 30 % prípadov dochádza k oneskoreniu vyplatenia rozpočtovej pomoci, ktorú poskytuje Komisia, z dôvodu nadmernej ťažkopádnosti jej administratívnych postupov, |
| --- | --- |

P.

keďže v 30 % prípadov dochádza k oneskoreniu vyplatenia rozpočtovej pomoci, ktorú poskytuje Komisia, z dôvodu nadmernej ťažkopádnosti jej administratívnych postupov,

| Q. | keďže poskytovanie rozpočtovej pomoci sa nedá predvídať najmä preto, že väčšina podmienok, ktoré sa týkajú poskytovania tejto pomoci, má každoročný charakter a keďže táto nedostatočná predvídateľnosť niekedy núti prijímajúce krajiny použiť pomoc predtým, ako je v skutočnosti poskytnutá, pričom nemajú istotu, či sa táto pomoc naozaj niekedy poskytne, |
| --- | --- |

Q.

keďže poskytovanie rozpočtovej pomoci sa nedá predvídať najmä preto, že väčšina podmienok, ktoré sa týkajú poskytovania tejto pomoci, má každoročný charakter a keďže táto nedostatočná predvídateľnosť niekedy núti prijímajúce krajiny použiť pomoc predtým, ako je v skutočnosti poskytnutá, pričom nemajú istotu, či sa táto pomoc naozaj niekedy poskytne,

| R. | keďže nedostatočná predvídateľnosť poskytovania európskej rozvojovej pomoci sa dotýka aj tých prijímajúcich krajín, v ktorých je vytvorená určitá právna istota a stabilné regulačné prostredie, |
| --- | --- |

R.

keďže nedostatočná predvídateľnosť poskytovania európskej rozvojovej pomoci sa dotýka aj tých prijímajúcich krajín, v ktorých je vytvorená určitá právna istota a stabilné regulačné prostredie,

| S. | keďže Komisia je najväčším viacstranným darcom rozvojovej pomoci, jedným z prvých darcov, ktorí začali poskytovať rozpočtovú pomoc, a keďže čoraz častejšie využíva tento typ pomoci, ktorý v posledných rokoch predstavoval jednu pätinu celkovej pomoci, |
| --- | --- |

S.

keďže Komisia je najväčším viacstranným darcom rozvojovej pomoci, jedným z prvých darcov, ktorí začali poskytovať rozpočtovú pomoc, a keďže čoraz častejšie využíva tento typ pomoci, ktorý v posledných rokoch predstavoval jednu pätinu celkovej pomoci,

| T. | keďže rozpočtová pomoc už predstavuje jeden nástroj, ktorý umožňuje zlepšiť poskytovanie pomoci EÚ, ale bolo by prospešné, keby sa táto pomoc dala lepšie predvídať a keby sa poskytovala na dlhšie obdobia, |
| --- | --- |

T.

keďže rozpočtová pomoc už predstavuje jeden nástroj, ktorý umožňuje zlepšiť poskytovanie pomoci EÚ, ale bolo by prospešné, keby sa táto pomoc dala lepšie predvídať a keby sa poskytovala na dlhšie obdobia,

| U. | keďže súčasná rozpočtová pomoc, ktorú poskytuje Komisia, sa vo všeobecnosti plánuje na obdobie troch rokov alebo v prípade niektorých agentúr na jeden rok, |
| --- | --- |

U.

keďže súčasná rozpočtová pomoc, ktorú poskytuje Komisia, sa vo všeobecnosti plánuje na obdobie troch rokov alebo v prípade niektorých agentúr na jeden rok,

| V. | keďže návrh zmluvy o RCM nemá vplyv na rozpočet a keďže zmluva o RCM nie je novým nástrojom, ale spôsobom uplatňovania existujúcich nástrojov, |
| --- | --- |

V.

keďže návrh zmluvy o RCM nemá vplyv na rozpočet a keďže zmluva o RCM nie je novým nástrojom, ale spôsobom uplatňovania existujúcich nástrojov,

| W. | keďže za súčasného stavu nie je štatút dokumentu Komisie o zmluvách o RCM jasný, |
| --- | --- |

W.

keďže za súčasného stavu nie je štatút dokumentu Komisie o zmluvách o RCM jasný,

| X. | keďže Komisia sa v súčasnosti domnieva, že nastal správny čas, aby sa zaviedol koncept zmluvy naviazanej na konkrétne výsledky v súvislosti s RCM namiesto každoročného overovania tradičných podmienok každého darcu, |
| --- | --- |

X.

keďže Komisia sa v súčasnosti domnieva, že nastal správny čas, aby sa zaviedol koncept zmluvy naviazanej na konkrétne výsledky v súvislosti s RCM namiesto každoročného overovania tradičných podmienok každého darcu,

| Y. | keďže krajina, ktorá poskytuje pomoc, sa zmluvne zaväzuje poskytovať finančnú pomoc predvídateľnejším spôsobom, zatiaľ čo krajina, ktorá pomoc prijíma, sa dôraznejšie zaväzuje v oblasti dosahovania konkrétnych výsledkov, |
| --- | --- |

Y.

keďže krajina, ktorá poskytuje pomoc, sa zmluvne zaväzuje poskytovať finančnú pomoc predvídateľnejším spôsobom, zatiaľ čo krajina, ktorá pomoc prijíma, sa dôraznejšie zaväzuje v oblasti dosahovania konkrétnych výsledkov,

| Z. | keďže Komisia plánovala uzatvoriť prvú sériu zmlúv o RCM na obdobie 6 rokov, t. j. do konca desiateho ERF, |
| --- | --- |

Z.

keďže Komisia plánovala uzatvoriť prvú sériu zmlúv o RCM na obdobie 6 rokov, t. j. do konca desiateho ERF,

| AA. | keďže návrh Komisie uzavrieť zmluvy na obdobie šesť rokov ide nad rámec súčasnej praxe ostatných darcov pomoci na svetovej úrovni, |
| --- | --- |

AA.

keďže návrh Komisie uzavrieť zmluvy na obdobie šesť rokov ide nad rámec súčasnej praxe ostatných darcov pomoci na svetovej úrovni,

| AB. | keďže Komisia vyzvala členské štáty, aby spolufinancovali zmluvy RCM dodatočnými dobrovoľnými príspevkami do ERF, |
| --- | --- |

AB.

keďže Komisia vyzvala členské štáty, aby spolufinancovali zmluvy RCM dodatočnými dobrovoľnými príspevkami do ERF,

| AC. | keďže zmluvy o RCM, ktoré sú súčasťou nástroja všeobecnej rozpočtovej pomoci vytvoreného na základe kritérií stanovených v zmluve z Cotonou, si nevyžadujú žiadnu úpravu vzhľadom na rozhodnutia týkajúce sa prebiehajúcich programov a na rozdiely v spôsoboch poskytovania všeobecnej rozpočtovej podpory, keďže zmluvy o RCM neznamenajú vytvorenie nového finančného nástroja a naďalej vychádzajú z ustanovení o rozpočtovej pomoci obsiahnutých v dohode z Cotonou, a keďže teda zmluvy o RCM zostávajú v súlade s vnútornými usmerneniami upravujúcimi poskytovanie všeobecnej rozpočtovej pomoci, ktoré boli nedávno prijaté, |
| --- | --- |

AC.

keďže zmluvy o RCM, ktoré sú súčasťou nástroja všeobecnej rozpočtovej pomoci vytvoreného na základe kritérií stanovených v zmluve z Cotonou, si nevyžadujú žiadnu úpravu vzhľadom na rozhodnutia týkajúce sa prebiehajúcich programov a na rozdiely v spôsoboch poskytovania všeobecnej rozpočtovej podpory, keďže zmluvy o RCM neznamenajú vytvorenie nového finančného nástroja a naďalej vychádzajú z ustanovení o rozpočtovej pomoci obsiahnutých v dohode z Cotonou, a keďže teda zmluvy o RCM zostávajú v súlade s vnútornými usmerneniami upravujúcimi poskytovanie všeobecnej rozpočtovej pomoci, ktoré boli nedávno prijaté,

| AD. | keďže súčasťou podmienok prípustnosti pre zmluvy o RCM je dodržiavanie článku 9 Dohody z Cotonou o ľudských právach, demokratických zásadách a právnom štáte, |
| --- | --- |

AD.

keďže súčasťou podmienok prípustnosti pre zmluvy o RCM je dodržiavanie článku 9 Dohody z Cotonou o ľudských právach, demokratických zásadách a právnom štáte,

| AE. | keďže efektívna rozpočtová pomoc by mala umožniť jej príjemcom financovať svoje vlastné stratégie a veľmi konkrétne programy na zlepšenie prístupu k efektívnym verejným službám v odvetviach zdravotníctva a vzdelávania, |
| --- | --- |

AE.

keďže efektívna rozpočtová pomoc by mala umožniť jej príjemcom financovať svoje vlastné stratégie a veľmi konkrétne programy na zlepšenie prístupu k efektívnym verejným službám v odvetviach zdravotníctva a vzdelávania,

| AF. | keďže Komisia nedodržala svoj záväzok zapájať systematickým spôsobom poslancov a zástupcov organizácii občianskej spoločnosti do dialógu, ktorý uskutočňovala s vládami rozvojových krajín, a keďže sa v súčasnosti všeobecne uznáva, že z dôvodu efektívnosti by mali byť za rozvoj v plnej miere zodpovedné vlády, ale aj parlamenty a organizácie občianskej spoločnosti rozvojových krajín, |
| --- | --- |

AF.

keďže Komisia nedodržala svoj záväzok zapájať systematickým spôsobom poslancov a zástupcov organizácii občianskej spoločnosti do dialógu, ktorý uskutočňovala s vládami rozvojových krajín, a keďže sa v súčasnosti všeobecne uznáva, že z dôvodu efektívnosti by mali byť za rozvoj v plnej miere zodpovedné vlády, ale aj parlamenty a organizácie občianskej spoločnosti rozvojových krajín,

| AG. | keďže Komisia ustanovila, že medzi oprávnené krajiny budú patriť tie, ktoré dosiahnu uspokojujúce výsledky na úrovni makroekonomiky a rozpočtového riadenia pri využívaní rozpočtovej pomoci, čím sa Komisia odlišuje od ostatných poskytovateľov pomoci, ako je MMF alebo Svetová banka, ktoré viažu pomoc na mnohé podmienky v rozpore so zásadou zodpovednosti prijímajúcej krajiny, |
| --- | --- |

AG.

keďže Komisia ustanovila, že medzi oprávnené krajiny budú patriť tie, ktoré dosiahnu uspokojujúce výsledky na úrovni makroekonomiky a rozpočtového riadenia pri využívaní rozpočtovej pomoci, čím sa Komisia odlišuje od ostatných poskytovateľov pomoci, ako je MMF alebo Svetová banka, ktoré viažu pomoc na mnohé podmienky v rozpore so zásadou zodpovednosti prijímajúcej krajiny,

| AH. | keďže mnoho krajín, ktoré naliehavo potrebujú významnejšiu a efektívnejšiu pomoc na ceste k dosahovaniu RCM, v súčasnosti nespĺňa podmienky Komisie na uzatvorenie zmluvy o RCM, |
| --- | --- |

AH.

keďže mnoho krajín, ktoré naliehavo potrebujú významnejšiu a efektívnejšiu pomoc na ceste k dosahovaniu RCM, v súčasnosti nespĺňa podmienky Komisie na uzatvorenie zmluvy o RCM,

| AI. | keďže zmluvy o RCM sa vo svojej súčasnej forme týkajú iba krajín AKT, |
| --- | --- |

AI.

keďže zmluvy o RCM sa vo svojej súčasnej forme týkajú iba krajín AKT,

| AJ. | keďže rozpočtová pomoc Komisie trpí vážnym nedostatkom transparentnosti a zodpovednosti chudobných krajín a keďže dohody o financovaní sa len zriedkavo uverejňujú, |
| --- | --- |

AJ.

keďže rozpočtová pomoc Komisie trpí vážnym nedostatkom transparentnosti a zodpovednosti chudobných krajín a keďže dohody o financovaní sa len zriedkavo uverejňujú,

| AK. | keďže základnou zásadou rozvojovej pomoci je poskytovanie pomoci tým, ktorí ju najviac potrebujú, a tam, kde sa môže najúčinnejšie využiť, |
| --- | --- |

AK.

keďže základnou zásadou rozvojovej pomoci je poskytovanie pomoci tým, ktorí ju najviac potrebujú, a tam, kde sa môže najúčinnejšie využiť,

| AL. | keďže sa dá uviesť príklad Burkiny Faso, keď nikto nevedel o tom, že sa rokuje o zmluve RCM medzi Burkinou Faso a Komisiou, a keďže o tejto veci nie sú na internetovej stránke delegácie Komisie v Burkine Faso v súčasnosti k dispozícii žiadne informácie, |
| --- | --- |

AL.

keďže sa dá uviesť príklad Burkiny Faso, keď nikto nevedel o tom, že sa rokuje o zmluve RCM medzi Burkinou Faso a Komisiou, a keďže o tejto veci nie sú na internetovej stránke delegácie Komisie v Burkine Faso v súčasnosti k dispozícii žiadne informácie,

| AM. | keďže v európskom konsenze pre rozvoj sa EÚ zaviazala prijať prístup vychádzajúci z výsledkov a používania výkonnostných ukazovateľov, |
| --- | --- |

AM.

keďže v európskom konsenze pre rozvoj sa EÚ zaviazala prijať prístup vychádzajúci z výsledkov a používania výkonnostných ukazovateľov,

| AN. | keďže Komisia musí pokračovať v spájaní jej rozpočtovej pomoci s výsledkami, ktoré dosahujú prijímajúce krajiny v oblasti rodovej rovnosti a v oblasti podpory práv žien, |
| --- | --- |

AN.

keďže Komisia musí pokračovať v spájaní jej rozpočtovej pomoci s výsledkami, ktoré dosahujú prijímajúce krajiny v oblasti rodovej rovnosti a v oblasti podpory práv žien,

| AO. | keďže dohody o rozpočtovej pomoci už boli uzavreté medzi Komisiou a Burkinou Faso (2005 – 2008), Etiópiou (2003 –2006), Ghanou (2007 – 2009), Keňou (2004 – 2006), Madagaskarom (2005 – 2007), Malawi (2006 – 2008), Mali (2003 – 2007), Mozambikom (2006 – 2008), Tanzániou (2006 – 2008), Ugandou (2005 – 2007) a Zambiou (2007 – 2008), |
| --- | --- |

AO.

keďže dohody o rozpočtovej pomoci už boli uzavreté medzi Komisiou a Burkinou Faso (2005 – 2008), Etiópiou (2003 –2006), Ghanou (2007 – 2009), Keňou (2004 – 2006), Madagaskarom (2005 – 2007), Malawi (2006 – 2008), Mali (2003 – 2007), Mozambikom (2006 – 2008), Tanzániou (2006 – 2008), Ugandou (2005 – 2007) a Zambiou (2007 – 2008),

| AP. | keďže na svete žije 650 miliónov ľudí so zdravotným postihnutím, z ktorých 80 % žije v rozvojových krajinách a jedna pätina v extrémnej chudobe; vzhľadom na to, že predstavujú jednu z najväčších skupín chudobných osôb vylúčených zo spoločnosti, ktoré sú obeťami viacnásobnej diskriminácie a len zriedkavo majú prístup k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

AP.

keďže na svete žije 650 miliónov ľudí so zdravotným postihnutím, z ktorých 80 % žije v rozvojových krajinách a jedna pätina v extrémnej chudobe; vzhľadom na to, že predstavujú jednu z najväčších skupín chudobných osôb vylúčených zo spoločnosti, ktoré sú obeťami viacnásobnej diskriminácie a len zriedkavo majú prístup k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti,

| AQ. | keďže podľa všeobecných záväzkov a najmä podľa článku 32 vyššie uvedeného Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sú signatárske krajiny povinné zohľadňovať problematiku zdravotného postihnutia pri rozvojovej spolupráci, |
| --- | --- |

AQ.

keďže podľa všeobecných záväzkov a najmä podľa článku 32 vyššie uvedeného Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím sú signatárske krajiny povinné zohľadňovať problematiku zdravotného postihnutia pri rozvojovej spolupráci,

| AR. | keďže RCM sa do roku 2015 nepodarí dosiahnuť, ak sa riadne nezohľadní začlenenie a účasť osôb so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

AR.

keďže RCM sa do roku 2015 nepodarí dosiahnuť, ak sa riadne nezohľadní začlenenie a účasť osôb so zdravotným postihnutím,

| AS. | keďže v správe o vykonávaní partnerstva EÚ – Afrika z 22. novembra 2008, a najmä v jej odseku 37, sa zdôrazňuje, že v rámci úsilia o dosiahnutie RCM sa zjavne nepodnikajú dostatočné kroky v prospech ľudí so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- |

AS.

keďže v správe o vykonávaní partnerstva EÚ – Afrika z 22. novembra 2008, a najmä v jej odseku 37, sa zdôrazňuje, že v rámci úsilia o dosiahnutie RCM sa zjavne nepodnikajú dostatočné kroky v prospech ľudí so zdravotným postihnutím,

Ciele milénia – rozvojová spolupráca

| 1. | opätovne potvrdzuje, že rozvojová pomoc by mala vychádzať z potrieb a dosiahnutých výsledkov a že politiky rozvojovej pomoci by sa mali vytvárať v spolupráci s krajinami, ktoré prijímajú pomoc; |
| --- | --- |

1.

opätovne potvrdzuje, že rozvojová pomoc by mala vychádzať z potrieb a dosiahnutých výsledkov a že politiky rozvojovej pomoci by sa mali vytvárať v spolupráci s krajinami, ktoré prijímajú pomoc;

| 2. | opätovne potvrdzuje, že krajiny, ktoré poskytujú pomoc, by mali s cieľom dosahovania RCM dodržiavať všetky svoje záväzky a zlepšovať kvalitu pomoci, ktorú poskytujú; |
| --- | --- |

2.

opätovne potvrdzuje, že krajiny, ktoré poskytujú pomoc, by mali s cieľom dosahovania RCM dodržiavať všetky svoje záväzky a zlepšovať kvalitu pomoci, ktorú poskytujú;

| 3. | zdôrazňuje potrebu rozvíjať nové mechanizmy pre predvídateľnejšiu a súvislejšiu pomoc; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje potrebu rozvíjať nové mechanizmy pre predvídateľnejšiu a súvislejšiu pomoc;

| 4. | pripomína cieľ stanovený vo vyhlásení z Abuje, podľa ktorého by sa malo vyčleniť 15 % štátnych rozpočtových prostriedkov na zdravotníctvo, a cieľ Svetovej kampane za vzdelávanie, podľa ktorého by sa malo 20 % štátnych rozpočtových prostriedkov vyčleniť na sektor vzdelávania; |
| --- | --- |

4.

pripomína cieľ stanovený vo vyhlásení z Abuje, podľa ktorého by sa malo vyčleniť 15 % štátnych rozpočtových prostriedkov na zdravotníctvo, a cieľ Svetovej kampane za vzdelávanie, podľa ktorého by sa malo 20 % štátnych rozpočtových prostriedkov vyčleniť na sektor vzdelávania;

Prioritné odvetvia

| 5. | žiada Komisiu, aby pomoc v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, najmä základného zdravotníctva a vzdelávania, naďalej viazala na dosiahnuté výsledky; a ďalej ju žiada, aby spresnila význam, ktorý bude prikladať dosiahnutým výsledkom v týchto oblastiach v porovnaní s komplexnejším súborom ukazovateľov, ako aj spôsob, akým plánuje vyhodnocovať dosiahnutý pokrok v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

5.

žiada Komisiu, aby pomoc v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, najmä základného zdravotníctva a vzdelávania, naďalej viazala na dosiahnuté výsledky; a ďalej ju žiada, aby spresnila význam, ktorý bude prikladať dosiahnutým výsledkom v týchto oblastiach v porovnaní s komplexnejším súborom ukazovateľov, ako aj spôsob, akým plánuje vyhodnocovať dosiahnutý pokrok v týchto oblastiach;

Efektívnosť pomoci – stabilita a predvídateľnosť

| 6. | žiada Komisiu, aby zvýšila predvídateľnosť rozpočtovej pomoci prostredníctvom zavedenia zmlúv o RCM a rozšírenia zásad, ktoré z týchto zmlúv vyplývajú, na väčší počet krajín, ako aj na sektorovú rozpočtovú pomoc; |
| --- | --- |

6.

žiada Komisiu, aby zvýšila predvídateľnosť rozpočtovej pomoci prostredníctvom zavedenia zmlúv o RCM a rozšírenia zásad, ktoré z týchto zmlúv vyplývajú, na väčší počet krajín, ako aj na sektorovú rozpočtovú pomoc;

| 7. | pripomína Komisii potrebu významne znížiť zbytočné prieťahy spôsobované nadmernou záťažou jej administratívnych postupov; |
| --- | --- |

7.

pripomína Komisii potrebu významne znížiť zbytočné prieťahy spôsobované nadmernou záťažou jej administratívnych postupov;

| 8. | vyzýva vlády rozvojových krajín, aby zvýšili svoje výdavky na zdravotníctvo na 15 % štátneho rozpočtu (v súlade s odporúčaniami vyhlásenia z Abuje) a svoje výdavky na oblasť vzdelávania na 20 % štátneho rozpočtu (podľa výzvy Svetovej kampane za vzdelávanie); |
| --- | --- |

8.

vyzýva vlády rozvojových krajín, aby zvýšili svoje výdavky na zdravotníctvo na 15 % štátneho rozpočtu (v súlade s odporúčaniami vyhlásenia z Abuje) a svoje výdavky na oblasť vzdelávania na 20 % štátneho rozpočtu (podľa výzvy Svetovej kampane za vzdelávanie);

Rozpočtová pomoc

| 9. | žiada Komisiu, aby zabezpečila výdavky na vysokej úrovni vo forme rozpočtovej pomoci a aby sa zároveň zamerala najmä na významné zvýšenie rozpočtovej pomoci v sociálnom odvetví krajín AKT a na zvýšenie sektorovej rozpočtovej pomoci v iných regiónoch; |
| --- | --- |

9.

žiada Komisiu, aby zabezpečila výdavky na vysokej úrovni vo forme rozpočtovej pomoci a aby sa zároveň zamerala najmä na významné zvýšenie rozpočtovej pomoci v sociálnom odvetví krajín AKT a na zvýšenie sektorovej rozpočtovej pomoci v iných regiónoch;

Zmluvy o RCM

| 10. | so záujmom konštatuje, že návrh Komisie o zmluvách o RCM zabezpečuje pre oprávnené krajiny minimálnu zaručenú úroveň pomoci (70 % celkových záväzkov); |
| --- | --- |

10.

so záujmom konštatuje, že návrh Komisie o zmluvách o RCM zabezpečuje pre oprávnené krajiny minimálnu zaručenú úroveň pomoci (70 % celkových záväzkov);

| 11. | vyjadruje však sklamanie nad skutočnosťou, že dokument o zmluvách o RCM neposkytuje žiadny časový harmonogram zavádzania týchto zmlúv, ktoré boli vytvorené predovšetkým na pokrytie obdobia šiestich rokov desiateho ERF, a žiada preto Komisiu, aby poskytla presný harmonogram; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje však sklamanie nad skutočnosťou, že dokument o zmluvách o RCM neposkytuje žiadny časový harmonogram zavádzania týchto zmlúv, ktoré boli vytvorené predovšetkým na pokrytie obdobia šiestich rokov desiateho ERF, a žiada preto Komisiu, aby poskytla presný harmonogram;

| 12. | konštatuje, že hlavným cieľom zmluvy o RCM je prispievať k zvyšovaniu efektívnosti pomoci a k urýchľovaniu pokroku smerom k napĺňaniu RCM pre tie krajiny, ktoré to najviac potrebujú; |
| --- | --- |

12.

konštatuje, že hlavným cieľom zmluvy o RCM je prispievať k zvyšovaniu efektívnosti pomoci a k urýchľovaniu pokroku smerom k napĺňaniu RCM pre tie krajiny, ktoré to najviac potrebujú;

| 13. | žiada Komisiu, aby prijala oznámenie, ktorým by sa formalizovala zmluva o RCM, a aby rozšírila tuto iniciatívu aj na iné krajiny, ako sú krajiny AKT, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti; |
| --- | --- |

13.

žiada Komisiu, aby prijala oznámenie, ktorým by sa formalizovala zmluva o RCM, a aby rozšírila tuto iniciatívu aj na iné krajiny, ako sú krajiny AKT, ktoré spĺňajú kritériá oprávnenosti;

Parlamenty a občianska spoločnosť – vlastná zodpovednosť – transparentnosť

| 14. | žiada Komisiu a krajiny, ktoré prijímajú pomoc, aby zabezpečili zapojenie vlastných parlamentov a občianskej spoločnosti vrátane organizácií osôb so zdravotným postihnutím do všetkých fáz dialógu o rozpočtovej pomoci, vrátane vypracovania, vykonávania a vyhodnocovania programu ustanoveného v zmluvách o RCM; |
| --- | --- |

14.

žiada Komisiu a krajiny, ktoré prijímajú pomoc, aby zabezpečili zapojenie vlastných parlamentov a občianskej spoločnosti vrátane organizácií osôb so zdravotným postihnutím do všetkých fáz dialógu o rozpočtovej pomoci, vrátane vypracovania, vykonávania a vyhodnocovania programu ustanoveného v zmluvách o RCM;

| 15. | zdôrazňuje, že poskytovatelia pomoci by sa mali zamerať skôr na podporu dobrej správy vecí verejných, demokracie a stability v krajinách, ktoré pomoc prijímajú, prostredníctvom transparentných kritérií stanovených v spolupráci s týmito krajinami, ako na presadzovanie jednostranných podmienok pre príjemcov pomoci; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že poskytovatelia pomoci by sa mali zamerať skôr na podporu dobrej správy vecí verejných, demokracie a stability v krajinách, ktoré pomoc prijímajú, prostredníctvom transparentných kritérií stanovených v spolupráci s týmito krajinami, ako na presadzovanie jednostranných podmienok pre príjemcov pomoci;

| 16. | domnieva sa, že v záujme podporovania transparentnosti by mali byť podmienky poskytovania variabilných platieb naviazané na výsledky takým spôsobom, ktorý by nabádal poskytovateľov a prijímateľov analyzovať skutočný vplyv použitých financií a zvyšoval transparentnosť využívania verejných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že v záujme podporovania transparentnosti by mali byť podmienky poskytovania variabilných platieb naviazané na výsledky takým spôsobom, ktorý by nabádal poskytovateľov a prijímateľov analyzovať skutočný vplyv použitých financií a zvyšoval transparentnosť využívania verejných finančných prostriedkov;

| 17. | vyzýva Komisiu, aby pravidelne monitorovala výsledky svojich programov a aby o nich informovala Európsky parlament; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu, aby pravidelne monitorovala výsledky svojich programov a aby o nich informovala Európsky parlament;

| 18. | odporúča, aby Komisia pracovala na posilňovaní dialógu medzi poskytovateľmi a príjemcami pomoci, najmä s cieľom určiť skutočné potreby a oblasti, v ktorých sa pomoc javí ako potrebná; |
| --- | --- |

18.

odporúča, aby Komisia pracovala na posilňovaní dialógu medzi poskytovateľmi a príjemcami pomoci, najmä s cieľom určiť skutočné potreby a oblasti, v ktorých sa pomoc javí ako potrebná;

| 19. | žiada, aby Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ zohrávalo aktívnejšiu úlohu v určovaní priorít, pri rokovaniach o zmluvách o RCM, ako aj vo všetkých ostatných fázach procesu; |
| --- | --- |

19.

žiada, aby Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ zohrávalo aktívnejšiu úlohu v určovaní priorít, pri rokovaniach o zmluvách o RCM, ako aj vo všetkých ostatných fázach procesu;

Výberové kritériá – kreativita a flexibilita

| 20. | vyzýva Európsku komisiu, aby podmieňovala svoju rozpočtovú pomoc dosahovaním výsledkov v oblasti dobrej správy vecí verejných a transparentnosti, ale aj v oblasti ochrany a dodržiavania ľudských práv, najmä práv najchudobnejších a najokrajovejších skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, menšiny, ženy a deti, a aby dohliadala nad tým, aby sa rozpočtová pomoc nepoužívala v odvetviach, ktoré nie sú ustanovené v zmluve o RCM; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Európsku komisiu, aby podmieňovala svoju rozpočtovú pomoc dosahovaním výsledkov v oblasti dobrej správy vecí verejných a transparentnosti, ale aj v oblasti ochrany a dodržiavania ľudských práv, najmä práv najchudobnejších a najokrajovejších skupín, ako sú osoby so zdravotným postihnutím, menšiny, ženy a deti, a aby dohliadala nad tým, aby sa rozpočtová pomoc nepoužívala v odvetviach, ktoré nie sú ustanovené v zmluve o RCM;

| 21. | opätovne potvrdzuje, že národné orientačné programy by sa mali pripravovať v spolupráci s parlamentmi daných krajín, so Spoločným parlamentným zhromaždením a s občianskou spoločnosťou; |
| --- | --- |

21.

opätovne potvrdzuje, že národné orientačné programy by sa mali pripravovať v spolupráci s parlamentmi daných krajín, so Spoločným parlamentným zhromaždením a s občianskou spoločnosťou;

| 22. | podotýka, že návrh o zmluvách o RCM sa nezmieňuje o krajinách, ktorých sa bude týkať prvé kolo týchto zmlúv; a konštatuje, že zmluvy o RCM sa vo svojej súčasnej forme týkajú iba krajín AKT; |
| --- | --- |

22.

podotýka, že návrh o zmluvách o RCM sa nezmieňuje o krajinách, ktorých sa bude týkať prvé kolo týchto zmlúv; a konštatuje, že zmluvy o RCM sa vo svojej súčasnej forme týkajú iba krajín AKT;

| 23. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že politika rozpočtovej pomoci EÚ v prospech rozvojových krajín čoraz častejšie riadi podmienkami, ktoré stanovuje MMF na získanie rozvojovej pomoci EÚ; preto sa domnieva, že táto podmienenosť je v rozpore s politikou krajín, ktoré prijímajú pomoc, pokiaľ ide o ich vlastnú zodpovednosť; |
| --- | --- |

23.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že politika rozpočtovej pomoci EÚ v prospech rozvojových krajín čoraz častejšie riadi podmienkami, ktoré stanovuje MMF na získanie rozvojovej pomoci EÚ; preto sa domnieva, že táto podmienenosť je v rozpore s politikou krajín, ktoré prijímajú pomoc, pokiaľ ide o ich vlastnú zodpovednosť;

| 24. | zdôrazňuje potrebu vytvorenia ďalších prístupov rozpočtovej pomoci pre krajiny, ktoré nie sú oprávnené uzatvárať zmluvy o RCM a najmä pre krajiny, ktoré sa nachádzajú v citlivej situácii; a zdôrazňuje, že je zrejmé, že krajiny, ktoré sa nachádzajú v najcitlivejších situáciách nie sú schopné spĺňať súčasné kritériá oprávnenosti; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje potrebu vytvorenia ďalších prístupov rozpočtovej pomoci pre krajiny, ktoré nie sú oprávnené uzatvárať zmluvy o RCM a najmä pre krajiny, ktoré sa nachádzajú v citlivej situácii; a zdôrazňuje, že je zrejmé, že krajiny, ktoré sa nachádzajú v najcitlivejších situáciách nie sú schopné spĺňať súčasné kritériá oprávnenosti;

| 25. | odporúča, aby boli zmluvy o RCM prístupné aj pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce; |
| --- | --- |

25.

odporúča, aby boli zmluvy o RCM prístupné aj pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce;

| 26. | žiada Komisiu, aby jasne objasnila, akým spôsobom plánuje kombinovať zmluvy o RCM s ďalšími postupmi poskytovania pomoci; |
| --- | --- |

26.

žiada Komisiu, aby jasne objasnila, akým spôsobom plánuje kombinovať zmluvy o RCM s ďalšími postupmi poskytovania pomoci;

| 27. | varuje pred nebezpečenstvom nepremysleného a nadmerného využívania zmlúv o RCM, ktoré by boli považované za jediný skutočne efektívny spôsob poskytovania pomoci, a žiada preto Komisiu, aby zvolila také mechanizmy poskytovania pomoci, ktoré sú najlepšie prispôsobené každej jednotlivej situácii; |
| --- | --- |

27.

varuje pred nebezpečenstvom nepremysleného a nadmerného využívania zmlúv o RCM, ktoré by boli považované za jediný skutočne efektívny spôsob poskytovania pomoci, a žiada preto Komisiu, aby zvolila také mechanizmy poskytovania pomoci, ktoré sú najlepšie prispôsobené každej jednotlivej situácii;

| 28. | vyzýva Komisiu, aby posilnila schopnosť parlamentov krajín, ktoré prijímajú pomoc, zapájať sa do rozpočtového postupu a schopnosť parlamentov a občianskej spoločnosti zapájať sa do vypracovania vnútroštátnych politík tak, že poskytne väčšiu finančnú podporu, pričom bude trvať na ich zapájaní sa do politických diskusií s týmito krajinami a zameria sa na ukazovatele riadenia verejných financií, ktorých cieľom je zvýšenie zodpovednosti vlád vo vzťahu k ich občanom; |
| --- | --- |

28.

vyzýva Komisiu, aby posilnila schopnosť parlamentov krajín, ktoré prijímajú pomoc, zapájať sa do rozpočtového postupu a schopnosť parlamentov a občianskej spoločnosti zapájať sa do vypracovania vnútroštátnych politík tak, že poskytne väčšiu finančnú podporu, pričom bude trvať na ich zapájaní sa do politických diskusií s týmito krajinami a zameria sa na ukazovatele riadenia verejných financií, ktorých cieľom je zvýšenie zodpovednosti vlád vo vzťahu k ich občanom;

Vyhodnocovanie – ukazovatele výkonnosti

| 29. | žiada Komisiu, aby v spolupráci s partnerskými krajinami vytvorila ku každej zmluve o RCM súbor ukazovateľov výkonnosti s cieľom vyhodnotiť dosiahnutý pokrok pri vykonávaní týchto zmlúv; týmito ukazovateľmi by sa malo merať aj zapojenie osôb a detí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

29.

žiada Komisiu, aby v spolupráci s partnerskými krajinami vytvorila ku každej zmluve o RCM súbor ukazovateľov výkonnosti s cieľom vyhodnotiť dosiahnutý pokrok pri vykonávaní týchto zmlúv; týmito ukazovateľmi by sa malo merať aj zapojenie osôb a detí so zdravotným postihnutím;

Oblasť rodovej rovnosti

| 30. | upriamuje pozornosť Komisie na skutočnosť, že je nevyhnutné, aby Komisia naďalej viazala svoju rozpočtovú pomoc na dosiahnuté výsledky krajín, ktoré prijímajú pomoc, týkajúce sa rodovej rovnosti a podporovania práv žien a žiada, aby sa ukazovatele výkonnosti v tejto oblasti rozšírili v zmluvách o RCM na ďalšie oblasti, ako sú práva žien a práva osôb so zdravotným postihnutím; žiada, aby Komisia posilnila rodové ukazovatele výkonnosti spojené s rozpočtovou pomocou a rozšírila ich na iné oblasti: na práva zdravotne postihnutých osôb, ako aj práva žien, a najmä podporu prístupu všetkých žien k informáciám a súhrnným zdravotným službám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, zlepšenie prístupu a posilnenie používania metód plánovania rodičovstva, trvalú podporu vzdelávania a emancipácie žien, ako aj boj proti diskriminácii a v prospech rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

30.

upriamuje pozornosť Komisie na skutočnosť, že je nevyhnutné, aby Komisia naďalej viazala svoju rozpočtovú pomoc na dosiahnuté výsledky krajín, ktoré prijímajú pomoc, týkajúce sa rodovej rovnosti a podporovania práv žien a žiada, aby sa ukazovatele výkonnosti v tejto oblasti rozšírili v zmluvách o RCM na ďalšie oblasti, ako sú práva žien a práva osôb so zdravotným postihnutím; žiada, aby Komisia posilnila rodové ukazovatele výkonnosti spojené s rozpočtovou pomocou a rozšírila ich na iné oblasti: na práva zdravotne postihnutých osôb, ako aj práva žien, a najmä podporu prístupu všetkých žien k informáciám a súhrnným zdravotným službám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, zlepšenie prístupu a posilnenie používania metód plánovania rodičovstva, trvalú podporu vzdelávania a emancipácie žien, ako aj boj proti diskriminácii a v prospech rodovej rovnosti;

*

* *

| 31. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Rade AKT a vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT. |
| --- | --- |

31.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Rade AKT a vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 232.

(2)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0420.

(4)  A/Conf.212/L.1/Rev1 z 9. decembra 2008.

(5)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0237.

(6)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 633.

(7)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 316.

(8)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0406.

(9)  Uverejnený Komisiou v angličtine v januári 2007, AIDCO - DEV - RELEX.

(10)  Referenčný dokument DAC, zväzok 2, 2006.

(11)  Ú. v. EÚ C 249, 7.10.2005, s. 1.

(12)  IDD and Associates, máj 2006.

(13)  Ú. v. EÚ C 290 E, 29.11.2006, s. 396.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/23

---

Utorok, 24. marca 2009Štúdium umenia v EÚ

P6_TA(2009)0153

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o štúdiu umenia v Európskej únii (2008/2226(INI))

2010/C 117 E/04

Európsky parlament,

so zreteľom na články 149 a 151 Zmluvy o ES,

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2008/ES zo 16. decembra 2008 o Európskom roku tvorivosti a inovácií (2009) (2),

so zreteľom na závery Rady z 24. a 25. mája 2007 o príspevku sektorov kultúry a tvorivej činnosti k plneniu lisabonských cieľov a z 21. a 22. mája 2008,

so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie za rok 2008 o pokroku vo vykonávaní pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 – Poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inováciu (3),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2007 o spoločenskom postavení umelcov (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. apríla 2008 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. apríla 2008 o kultúrnom priemysle v Európe (6),

vzhľadom na odporúčania obsiahnuté v Dohovore UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z 20. októbra 2005,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A6-0093/2009),

| A. | keďže EÚ by mala vzhľadom na svoje heslo „Zjednotení v rozmanitosti“ uznať svoju spoločnú históriu, a to počnúc históriou európskeho umenia z dôvodu jeho univerzálneho charakteru, |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ by mala vzhľadom na svoje heslo „Zjednotení v rozmanitosti“ uznať svoju spoločnú históriu, a to počnúc históriou európskeho umenia z dôvodu jeho univerzálneho charakteru,

| B. | keďže škola sa musí opäť stať hlavným miestom demokratizácie prístupu ku kultúre, |
| --- | --- |

B.

keďže škola sa musí opäť stať hlavným miestom demokratizácie prístupu ku kultúre,

| C. | keďže umelecké a kultúrne vzdelávanie, ktorého súčasťou je aj audiovizuálne vzdelávanie, je kľúčovým prvkom vzdelávacieho systému členských štátov, |
| --- | --- |

C.

keďže umelecké a kultúrne vzdelávanie, ktorého súčasťou je aj audiovizuálne vzdelávanie, je kľúčovým prvkom vzdelávacieho systému členských štátov,

| D. | keďže umelecké a kultúrne vzdelávanie je zásadným prvkom vzdelávania detí a mladých ľudí, pretože prispieva k rozvoju slobodnej vôle, citlivosti a otvorenosti vo vzťahu k iným; keďže je takisto dôležitým prvkom, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí, a je podmienkou pre skutočnú demokratizáciu prístupu ku kultúre, |
| --- | --- |

D.

keďže umelecké a kultúrne vzdelávanie je zásadným prvkom vzdelávania detí a mladých ľudí, pretože prispieva k rozvoju slobodnej vôle, citlivosti a otvorenosti vo vzťahu k iným; keďže je takisto dôležitým prvkom, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí, a je podmienkou pre skutočnú demokratizáciu prístupu ku kultúre,

| E. | keďže v záujme toho, aby bolo možné reagovať na výzvy demokratizácie prístupu ku kultúre, je potrebné na všetkých úrovniach a v každom veku podporovať umelecké povedomie, uznávať význam skupinových a amatérskych umeleckých činností a zhodnocovať prístup k umeleckej výučbe, |
| --- | --- |

E.

keďže v záujme toho, aby bolo možné reagovať na výzvy demokratizácie prístupu ku kultúre, je potrebné na všetkých úrovniach a v každom veku podporovať umelecké povedomie, uznávať význam skupinových a amatérskych umeleckých činností a zhodnocovať prístup k umeleckej výučbe,

| F. | keďže členské štáty z ekonomických dôvodov žiaľ príliš často obmedzujú úlohu umenia vo všeobecnej vzdelávacej politike, |
| --- | --- |

F.

keďže členské štáty z ekonomických dôvodov žiaľ príliš často obmedzujú úlohu umenia vo všeobecnej vzdelávacej politike,

| G. | keďže umelecké vzdelanie predstavuje základ odborného vzdelávania v oblasti umenia a podporuje tvorivosť, ako aj fyzický a intelektuálny rozvoj v tejto oblasti v prospech užších a plodnejších vzťahov medzi vzdelávaním, kultúrou a umením, |
| --- | --- |

G.

keďže umelecké vzdelanie predstavuje základ odborného vzdelávania v oblasti umenia a podporuje tvorivosť, ako aj fyzický a intelektuálny rozvoj v tejto oblasti v prospech užších a plodnejších vzťahov medzi vzdelávaním, kultúrou a umením,

| H. | keďže školy a vzdelávacie centrá v oblasti umenia a dizajnu pomáhajú rozvíjať filozofické smery, vytvárať nové umelecké štýly a hnutia, a podporujú prístup k odlišným kultúram, čím sa posilňuje obraz EÚ vo svete, |
| --- | --- |

H.

keďže školy a vzdelávacie centrá v oblasti umenia a dizajnu pomáhajú rozvíjať filozofické smery, vytvárať nové umelecké štýly a hnutia, a podporujú prístup k odlišným kultúram, čím sa posilňuje obraz EÚ vo svete,

| I. | keďže vzdelávanie je veľmi dôležité pre úspech profesionálov v umeleckom a tvorivom sektore, |
| --- | --- |

I.

keďže vzdelávanie je veľmi dôležité pre úspech profesionálov v umeleckom a tvorivom sektore,

| J. | keďže štúdium umenia zamerané na rozvoj kariéry a profesie vyžaduje od študentov okrem talentu solídny kultúrny základ, ktorý sa dá získať len multidisciplinárnym a systematickým vzdelávaním; keďže sa tým zvyšuje možnosť uplatnenia na trhu práce v tomto sektore, pretože poskytuje všeobecné vzdelanie, metodológiu výskumu, podnikateľské schopnosti a podnikateľské vedomosti, ako aj zručnosti v rôznych oblastiach činnosti, ktoré majú vplyv na súčasné umenie, |
| --- | --- |

J.

keďže štúdium umenia zamerané na rozvoj kariéry a profesie vyžaduje od študentov okrem talentu solídny kultúrny základ, ktorý sa dá získať len multidisciplinárnym a systematickým vzdelávaním; keďže sa tým zvyšuje možnosť uplatnenia na trhu práce v tomto sektore, pretože poskytuje všeobecné vzdelanie, metodológiu výskumu, podnikateľské schopnosti a podnikateľské vedomosti, ako aj zručnosti v rôznych oblastiach činnosti, ktoré majú vplyv na súčasné umenie,

| K. | keďže potenciál tvorivých, kultúrnych a umeleckých spoločností a priemyselných odvetví EÚ pre oblasť ekonomiky a zamestnanosti do veľkej miery ovplyvňuje rozvoj umeleckého sektora, |
| --- | --- |

K.

keďže potenciál tvorivých, kultúrnych a umeleckých spoločností a priemyselných odvetví EÚ pre oblasť ekonomiky a zamestnanosti do veľkej miery ovplyvňuje rozvoj umeleckého sektora,

| L. | keďže technologický rozvoj spôsobil zvýšenie konkurencieschopnosti v rámci krajín a medzi nimi, čo viedlo k tomu, že intelektuálna kapacita a tvorivosť zaujímajú v rámci lisabonskej stratégie popredné miesto, |
| --- | --- |

L.

keďže technologický rozvoj spôsobil zvýšenie konkurencieschopnosti v rámci krajín a medzi nimi, čo viedlo k tomu, že intelektuálna kapacita a tvorivosť zaujímajú v rámci lisabonskej stratégie popredné miesto,

| M. | keďže rýchle a neustále zmeny v našich spoločnostiach si vyžadujú väčšiu prispôsobivosť, pružnosť, tvorivosť, inovácie a komunikáciu osôb v pracovnej oblasti; keďže uvedené kvality by sa mali podporovať systémami vzdelávania a odbornej prípravy v jednotlivých členských štátoch v súlade s cieľmi vyššie uvedeného Vzdelávanie a odborná príprava 2010, |
| --- | --- |

M.

keďže rýchle a neustále zmeny v našich spoločnostiach si vyžadujú väčšiu prispôsobivosť, pružnosť, tvorivosť, inovácie a komunikáciu osôb v pracovnej oblasti; keďže uvedené kvality by sa mali podporovať systémami vzdelávania a odbornej prípravy v jednotlivých členských štátoch v súlade s cieľmi vyššie uvedeného Vzdelávanie a odborná príprava 2010,

| N. | keďže by sa mala zohľadniť skutočnosť, že v jednotlivých členských štátoch existujú významné rozdiely v modeloch výučby umenia, |
| --- | --- |

N.

keďže by sa mala zohľadniť skutočnosť, že v jednotlivých členských štátoch existujú významné rozdiely v modeloch výučby umenia,

| O. | keďže by sa mala zohľadniť skutočnosť, že ako výsledok globalizácie a väčšej mobility občanov, ako aj po sebe nasledujúcich rozširovaní EÚ, je vzdelávanie v oblasti kultúry a jej rozmanitosti dôležitým faktorom na zachovanie identity a podporu porozumenia medzi kultúrami a náboženstvami; keďže ciele zvyšovania povedomia a podpory kultúry Európskeho roka medzikultúrneho dialógu by sa mali sledovať aj po roku 2008, |
| --- | --- |

O.

keďže by sa mala zohľadniť skutočnosť, že ako výsledok globalizácie a väčšej mobility občanov, ako aj po sebe nasledujúcich rozširovaní EÚ, je vzdelávanie v oblasti kultúry a jej rozmanitosti dôležitým faktorom na zachovanie identity a podporu porozumenia medzi kultúrami a náboženstvami; keďže ciele zvyšovania povedomia a podpory kultúry Európskeho roka medzikultúrneho dialógu by sa mali sledovať aj po roku 2008,

| 1. | domnieva sa, že štúdium umenia by malo byť povinným prvkom učebných osnov na všetkých úrovniach, aby sa podporovala demokratizácia prístupu ku kultúre; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že štúdium umenia by malo byť povinným prvkom učebných osnov na všetkých úrovniach, aby sa podporovala demokratizácia prístupu ku kultúre;

| 2. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby učebné osnovy, ako aj programy odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania obsahovali kurzy na podporu a rozvoj kreativity v každom veku ako súčasť celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby učebné osnovy, ako aj programy odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania obsahovali kurzy na podporu a rozvoj kreativity v každom veku ako súčasť celoživotného vzdelávania;

| 3. | pripomína, že jedným z cieľov umeleckého a kultúrneho vzdelávania je prispieť k občianskej výchove a že jednou z jeho úloh je zdokonaliť našu schopnosť myslieť a prispieť k rozvoju osobnosti v intelektuálnej, citovej a fyzickej oblasti; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že jedným z cieľov umeleckého a kultúrneho vzdelávania je prispieť k občianskej výchove a že jednou z jeho úloh je zdokonaliť našu schopnosť myslieť a prispieť k rozvoju osobnosti v intelektuálnej, citovej a fyzickej oblasti;

| 4. | v súvislosti s Európskym rokom tvorivosti a inovácií (2009) potvrdzuje úlohu umenia ako dôležitého činiteľa, ktorý prispieva k inováciám v spoločnosti a hospodárstve; |
| --- | --- |

4.

v súvislosti s Európskym rokom tvorivosti a inovácií (2009) potvrdzuje úlohu umenia ako dôležitého činiteľa, ktorý prispieva k inováciám v spoločnosti a hospodárstve;

| 5. | upozorňuje Radu a členské štáty na úlohu, ktorú zohráva európska kultúra a jej rozmanitosť ako integračný faktor, a význam vzdelávania v oblasti umenia a kultúry na európskej úrovni vrátane zachovania tradičných kultúrnych hodnôt v jednotlivých regiónoch; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje Radu a členské štáty na úlohu, ktorú zohráva európska kultúra a jej rozmanitosť ako integračný faktor, a význam vzdelávania v oblasti umenia a kultúry na európskej úrovni vrátane zachovania tradičných kultúrnych hodnôt v jednotlivých regiónoch;

| 6. | konštatuje, že neustále vzrastá počet študentov umeleckých smerov, ktorí majú záujem o štúdium v inom členskom štáte než v tom svojom, a preto povzbudzuje členské štáty, aby koordinovali svoje politiky, pokiaľ ide o štúdium umenia na úrovni EÚ, vymieňali si osvedčené postupy a podporovali v tejto oblasti mobilitu študentov a učiteľov; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že neustále vzrastá počet študentov umeleckých smerov, ktorí majú záujem o štúdium v inom členskom štáte než v tom svojom, a preto povzbudzuje členské štáty, aby koordinovali svoje politiky, pokiaľ ide o štúdium umenia na úrovni EÚ, vymieňali si osvedčené postupy a podporovali v tejto oblasti mobilitu študentov a učiteľov;

| 7. | navrhuje zlepšiť mobilitu profesionálov v odvetví umenia prostredníctvom zvýšenej pozornosti venovanej otázke uznávania kvalifikácie; malo by sa to uskutočniť tak, že sa podporia vzdelávacie inštitúcie a zamestnávatelia v súvislosti s európskym kvalifikačným rámcom, pričom bude možné porovnať právomoci a kvalifikácie v tomto odvetví na európskej úrovni; |
| --- | --- |

7.

navrhuje zlepšiť mobilitu profesionálov v odvetví umenia prostredníctvom zvýšenej pozornosti venovanej otázke uznávania kvalifikácie; malo by sa to uskutočniť tak, že sa podporia vzdelávacie inštitúcie a zamestnávatelia v súvislosti s európskym kvalifikačným rámcom, pričom bude možné porovnať právomoci a kvalifikácie v tomto odvetví na európskej úrovni;

| 8. | v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri vypracovaní rámca mobility pre Európanov vykonávajúcich umelecké a tvorivé činnosti, a to s osobitným zreteľom na mobilitu mladých umelcov a študentov umeleckých predmetov; |
| --- | --- |

8.

v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri vypracovaní rámca mobility pre Európanov vykonávajúcich umelecké a tvorivé činnosti, a to s osobitným zreteľom na mobilitu mladých umelcov a študentov umeleckých predmetov;

| 9. | domnieva sa, pričom zároveň uznáva právomoci členských štátov v tejto oblasti, že politiky v oblasti umeleckého vzdelávania by sa mali koordinovať na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o:






  — | opis povahy, obsahu a trvania štúdia umenia pre rôznych „záujemcov“, |
| --- | --- | --- |

9.

domnieva sa, pričom zároveň uznáva právomoci členských štátov v tejto oblasti, že politiky v oblasti umeleckého vzdelávania by sa mali koordinovať na úrovni EÚ, najmä pokiaľ ide o:

—

opis povahy, obsahu a trvania štúdia umenia pre rôznych „záujemcov“,

| — | prepojenie medzi štúdiom umenia, tvorivosťou a inováciami, |
| --- | --- |

—

prepojenie medzi štúdiom umenia, tvorivosťou a inováciami,

| — | účinnosť politík v oblasti štúdia umenia z hľadiska ich socioekonomického vplyvu, |
| --- | --- |

—

účinnosť politík v oblasti štúdia umenia z hľadiska ich socioekonomického vplyvu,

| — | dosiahnutie rovnováhy medzi teoretickým štúdiom a úvodom do praxe s cieľom zabezpečiť, aby umelecké vzdelávanie nebolo abstraktné, |
| --- | --- |

—

dosiahnutie rovnováhy medzi teoretickým štúdiom a úvodom do praxe s cieľom zabezpečiť, aby umelecké vzdelávanie nebolo abstraktné,

| — | uplatňovanie a rozvoj spôsobov a stratégií výučby umenia v súlade s požiadavkami informačnej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

uplatňovanie a rozvoj spôsobov a stratégií výučby umenia v súlade s požiadavkami informačnej spoločnosti,

| — | odbornú prípravu špecializovaných vyučujúcich a „umeleckých inžinierov“ v oblasti nových médií popri tradičných špecializovaných vyučujúcich; |
| --- | --- |

—

odbornú prípravu špecializovaných vyučujúcich a „umeleckých inžinierov“ v oblasti nových médií popri tradičných špecializovaných vyučujúcich;

| 10. | vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby






  — | uznali význam podpory vzdelávania v oblasti umenia a podpory tvorivosti v kontexte hospodárstva založenom na vedomostiach v súlade s lisabonskou stratégiou, |
| --- | --- | --- |

10.

vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby

—

uznali význam podpory vzdelávania v oblasti umenia a podpory tvorivosti v kontexte hospodárstva založenom na vedomostiach v súlade s lisabonskou stratégiou,

| — | definovali úlohu vzdelávania v oblasti umenia ako dôležitého pedagogického nástroja s cieľom zvýšiť význam kultúry v globalizovanom a multikultúrnom svete, |
| --- | --- |

—

definovali úlohu vzdelávania v oblasti umenia ako dôležitého pedagogického nástroja s cieľom zvýšiť význam kultúry v globalizovanom a multikultúrnom svete,

| — | stanovili spoločné stratégie na podporu politík vzdelávania v oblasti umenia a odborného vzdelávania vyučujúcich špecializovaných v tomto odbore, |
| --- | --- |

—

stanovili spoločné stratégie na podporu politík vzdelávania v oblasti umenia a odborného vzdelávania vyučujúcich špecializovaných v tomto odbore,

| — | uznali významnú úlohu umelcov v spoločnosti a potrebu určiť osobitné kompetencie pre výučbu umenia vo vzdelávacom procese, |
| --- | --- |

—

uznali významnú úlohu umelcov v spoločnosti a potrebu určiť osobitné kompetencie pre výučbu umenia vo vzdelávacom procese,

| — | povzbudzovali zástupcov členských štátov v nedávno vytvorenej pracovnej skupine pre vzdelávanie a kultúru v rámci otvorenej metódy koordinácie pre kultúru, aby viedli diskusie o úlohe umenia v jednotlivých vzdelávacích kontextoch (formálne, informálne a neformálne vzdelávanie) a na všetkých úrovniach vzdelávania (od základného vzdelávania po odbornú prípravu vo vyšších vzdelávacích zariadeniach v oblasti umenia), ako aj o požiadavkách pre vzdelávanie vyučujúcich špecializovaných v tomto odbore, |
| --- | --- |

—

povzbudzovali zástupcov členských štátov v nedávno vytvorenej pracovnej skupine pre vzdelávanie a kultúru v rámci otvorenej metódy koordinácie pre kultúru, aby viedli diskusie o úlohe umenia v jednotlivých vzdelávacích kontextoch (formálne, informálne a neformálne vzdelávanie) a na všetkých úrovniach vzdelávania (od základného vzdelávania po odbornú prípravu vo vyšších vzdelávacích zariadeniach v oblasti umenia), ako aj o požiadavkách pre vzdelávanie vyučujúcich špecializovaných v tomto odbore,

| — | povzbudzovali zástupcov členských štátov v pracovných skupinách pre kultúrny priemysel v rámci otvorenej metódy koordinácie, aby odbornú prípravu a ďalší profesionálny rozvoj umelcov, manažérov, vyučujúcich, asistentov a ostaných odborných pracovníkov v odvetví kultúry určili ako ústrednú tému, |
| --- | --- |

—

povzbudzovali zástupcov členských štátov v pracovných skupinách pre kultúrny priemysel v rámci otvorenej metódy koordinácie, aby odbornú prípravu a ďalší profesionálny rozvoj umelcov, manažérov, vyučujúcich, asistentov a ostaných odborných pracovníkov v odvetví kultúry určili ako ústrednú tému,

| — | vyzývali príslušné zainteresované osoby v občianskej spoločnosti, aby si vymieňali poznatky a skúsenosti z tejto oblasti so zreteľom na proces, ktorý prebieha v rámci otvorenej metódy koordinácie, |
| --- | --- |

—

vyzývali príslušné zainteresované osoby v občianskej spoločnosti, aby si vymieňali poznatky a skúsenosti z tejto oblasti so zreteľom na proces, ktorý prebieha v rámci otvorenej metódy koordinácie,

| — | zlepšili poskytovanie odbornej prípravy pre profesionálov v odvetví umenia uznávaním vyššieho umeleckého vzdelania na všetkých troch úrovniach v súlade s postupom stanoveným v Bolonskej deklarácii (bakalár, magister, doktor), v dôsledku čoho sa zlepší mobilita umelcov v EÚ, |
| --- | --- |

—

zlepšili poskytovanie odbornej prípravy pre profesionálov v odvetví umenia uznávaním vyššieho umeleckého vzdelania na všetkých troch úrovniach v súlade s postupom stanoveným v Bolonskej deklarácii (bakalár, magister, doktor), v dôsledku čoho sa zlepší mobilita umelcov v EÚ,

| — | zaviedli osobitné opatrenia na podporu vzdelávania v oblasti umenia v rámci viacročného programu Kultúra, |
| --- | --- |

—

zaviedli osobitné opatrenia na podporu vzdelávania v oblasti umenia v rámci viacročného programu Kultúra,

| — | uznávali význam skupinových a amatérskych umeleckých činností; |
| --- | --- |

—

uznávali význam skupinových a amatérskych umeleckých činností;

| 11. | trvá na tom, že výučba dejín umenia musí zahŕňať aj stretnutia s umelcami a návštevy kultúrnych zariadení s cieľom vzbudiť zvedavosť žiakov a podporiť ich uvažovanie; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že výučba dejín umenia musí zahŕňať aj stretnutia s umelcami a návštevy kultúrnych zariadení s cieľom vzbudiť zvedavosť žiakov a podporiť ich uvažovanie;

| 12. | vyzdvihuje význam využívania zdrojov pochádzajúcich z nových informačných a komunikačných technológií a internetu ako kanálov pre modernú výučbu prispôsobenú modernej dobe pri zavádzaní umeleckého rozmeru do učebných osnov; |
| --- | --- |

12.

vyzdvihuje význam využívania zdrojov pochádzajúcich z nových informačných a komunikačných technológií a internetu ako kanálov pre modernú výučbu prispôsobenú modernej dobe pri zavádzaní umeleckého rozmeru do učebných osnov;

| 13. | v tejto súvislosti zdôrazňuje významný prínos takých projektov, ako je európska digitálna knižnica Europeana; |
| --- | --- |

13.

v tejto súvislosti zdôrazňuje významný prínos takých projektov, ako je európska digitálna knižnica Europeana;

| 14. | odporúča, aby sa spoločne vyvinul európsky portál pre vzdelávanie v oblasti umenia a kultúry a aby vyučovanie umenia bolo začlenené do učebných osnov členských štátov, s cieľom zaistiť rozvoj a podporovanie európskeho kultúrneho modelu, ktorý získal osobitné uznanie na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

odporúča, aby sa spoločne vyvinul európsky portál pre vzdelávanie v oblasti umenia a kultúry a aby vyučovanie umenia bolo začlenené do učebných osnov členských štátov, s cieľom zaistiť rozvoj a podporovanie európskeho kultúrneho modelu, ktorý získal osobitné uznanie na medzinárodnej úrovni;

| 15. | vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby monitorovali pokrok v začleňovaní vzdelávania v oblasti umenia do učebných osnov; osobitne navrhuje Komisii, aby podporila štúdie potrebné na získanie vierohodných informácií o vplyve uvedenej výučby na úroveň vzdelania a kompetencií študentov v EÚ; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby monitorovali pokrok v začleňovaní vzdelávania v oblasti umenia do učebných osnov; osobitne navrhuje Komisii, aby podporila štúdie potrebné na získanie vierohodných informácií o vplyve uvedenej výučby na úroveň vzdelania a kompetencií študentov v EÚ;

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie predložil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

16.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie predložil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 115.

(3)  Ú. v. EÚ C 86, 5.4.2008, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(5)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0124.

(6)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0123.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/27

---

Utorok, 24. marca 2009Aktívny dialóg s občanmi o Európe

P6_TA(2009)0154

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o aktívnom dialógu s občanmi o Európe (2008/2224(INI))

2010/C 117 E/05

Európsky parlament,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie s názvom Komunikovanie o Európe v partnerstve (1), podpísané 22. októbra 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. apríla 2008 s názvom Debate Europe – využitie skúseností získaných v rámci Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu (Plán D) (KOM(2008)0158),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. apríla 2008 s názvom Komunikácia o Európe prostredníctvom audiovizuálnych médií (SEK(2008)0506),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2007 s názvom Komunikácia o Európe prostredníctvom Internetu – zapojenie občanov (SEK(2007)1742),

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 3. októbra 2007 s názvom Návrh medziinštitucionálnej dohody o komunikovaní o Európe v partnerstve (KOM(2007)0569),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES z 12. decembra 2006, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva (2),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. februára 2006 o Bielej knihe o európskej komunikačnej politike (KOM(2006)0035),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. októbra 2005 s názvom Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu (KOM(2005)0494),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o Bielej knihe o európskej komunikačnej politike (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2005 o vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie Európskej únie (4),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre ústavné veci, Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť a Výboru pre petície (A6-0107/2009),

| A. | keďže predpokladom demokratickej a transparentnej Európskej únie je posilnenie dialógu medzi občanmi a európskymi inštitúciami vrátane Európskeho parlamentu, ako aj priebežná diskusia o Európe na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

A.

keďže predpokladom demokratickej a transparentnej Európskej únie je posilnenie dialógu medzi občanmi a európskymi inštitúciami vrátane Európskeho parlamentu, ako aj priebežná diskusia o Európe na európskej, vnútroštátnej a miestnej úrovni,

| B. | keďže po odmietnutí návrhu zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu vo Francúzsku a v Holandsku hlasovalo v referende 53,4 % Írov proti ratifikácii Lisabonskej zmluvy a keďže s politikami alebo zmluvami Európskej únie budú s väčšou pravdepodobnosťou nesúhlasiť občania, ktorí majú o nich nedostatočné vedomosti, |
| --- | --- |

B.

keďže po odmietnutí návrhu zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu vo Francúzsku a v Holandsku hlasovalo v referende 53,4 % Írov proti ratifikácii Lisabonskej zmluvy a keďže s politikami alebo zmluvami Európskej únie budú s väčšou pravdepodobnosťou nesúhlasiť občania, ktorí majú o nich nedostatočné vedomosti,

| C. | keďže výsledky prieskumu verejnej mienky Eurobarometer 69 naznačujú, že 52 % občanov Únie naďalej hodnotí členstvo svojej krajiny v EÚ pozitívne, pričom opačný názor má len 14 % opýtaných, |
| --- | --- |

C.

keďže výsledky prieskumu verejnej mienky Eurobarometer 69 naznačujú, že 52 % občanov Únie naďalej hodnotí členstvo svojej krajiny v EÚ pozitívne, pričom opačný názor má len 14 % opýtaných,

| D. | keďže vedomosti o Európskej únii a jej politikách a fungovaní, ale aj o právach zakotvených v zmluvách budú základom pre obnovenie dôvery občanov v európske inštitúcie, |
| --- | --- |

D.

keďže vedomosti o Európskej únii a jej politikách a fungovaní, ale aj o právach zakotvených v zmluvách budú základom pre obnovenie dôvery občanov v európske inštitúcie,

| E. | keďže v roku 2004 bol po prvýkrát vymenovaný samostatný komisár pre komunikačnú stratégiu, aj keď vzhľadom na neexistenciu skutočného právneho základu nebola prijatá žiadna skutočná komunikačná politika, |
| --- | --- |

E.

keďže v roku 2004 bol po prvýkrát vymenovaný samostatný komisár pre komunikačnú stratégiu, aj keď vzhľadom na neexistenciu skutočného právneho základu nebola prijatá žiadna skutočná komunikačná politika,

Verejná mienka

| 1. | pripomína, že podľa prieskumov s klesajúcou úrovňou vzdelania a príjmov stúpa pravdepodobnosť, že príslušní občania Únie budú proti ďalšiemu prehlbovaniu európskej integrácie, čo značí, že európska idea je napriek všetkému predchádzajúcemu úsiliu blízka predovšetkým členom európskej spoločnosti s vyšším vzdelaním a vyššou úrovňou príjmov; považuje aktívny dialóg medzi Európskou úniou a jej občanmi za nevyhnutný na uskutočňovanie zásad a hodnôt projektu EÚ, uznáva však, že komunikácia doposiaľ nebola veľmi úspešná; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že podľa prieskumov s klesajúcou úrovňou vzdelania a príjmov stúpa pravdepodobnosť, že príslušní občania Únie budú proti ďalšiemu prehlbovaniu európskej integrácie, čo značí, že európska idea je napriek všetkému predchádzajúcemu úsiliu blízka predovšetkým členom európskej spoločnosti s vyšším vzdelaním a vyššou úrovňou príjmov; považuje aktívny dialóg medzi Európskou úniou a jej občanmi za nevyhnutný na uskutočňovanie zásad a hodnôt projektu EÚ, uznáva však, že komunikácia doposiaľ nebola veľmi úspešná;

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že napriek úsiliu a dobrým návrhom Komisie sa pri zvyšovaní úrovne vedomostí občanov Únie v oblasti európskych otázok a ich záujmu o tieto otázky dosiahol len veľmi malý úspech, čo sa ukázalo, žiaľ, aj pri írskom referende; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že napriek úsiliu a dobrým návrhom Komisie sa pri zvyšovaní úrovne vedomostí občanov Únie v oblasti európskych otázok a ich záujmu o tieto otázky dosiahol len veľmi malý úspech, čo sa ukázalo, žiaľ, aj pri írskom referende;

| 3. | zdôrazňuje osobitnú dôležitosť vytvorenia súdržných komunikačných prepojení s cieleným obsahom, a to tak medzi EÚ a regiónmi s osobitnými charakteristikami, ako aj medzi EÚ a osobitnými sociálnymi skupinami; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje osobitnú dôležitosť vytvorenia súdržných komunikačných prepojení s cieleným obsahom, a to tak medzi EÚ a regiónmi s osobitnými charakteristikami, ako aj medzi EÚ a osobitnými sociálnymi skupinami;

| 4. | konštatuje, že podľa posledných prieskumov verejnej mienky sa veľká väčšina Európanov vyslovuje v prospech Európskej únie, ktorá v otázkach zahraničnej politiky vystupuje jednotne; poukazuje na to, že na žiadosť občanov Únie sa vyhlásenie s takýmto obsahom zahrnulo do otvoreného listu/odporúčaní účastníkov záverečnej konferencie venovanej šiestim projektom občanov v rámci tzv. Plánu D z 9. decembra 2007; zdôrazňuje, že medzi 27 odporúčaniami uvedenými v otvorenom liste bola uvedená aj požiadavka, aby Únia aktívnejšie konala v oblasti sociálnej politiky a sociálnej súdržnosti, najmä pokiaľ ide o znižovanie rozdielov v odmeňovaní a podporu rovnosti žien a mužov, a všeobecnejšie, aby venovala osobitnú pozornosť otázkam rovnosti, ktoré sa často prehliadajú; pripomína, že je preto dôležité sledovať, čo sa občanom oznamuje prostredníctvom jednotlivých krokov, a porovnať, či sú tieto kroky v súlade s odkazom, ktorý chce EÚ svojim občanom vyslať; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že podľa posledných prieskumov verejnej mienky sa veľká väčšina Európanov vyslovuje v prospech Európskej únie, ktorá v otázkach zahraničnej politiky vystupuje jednotne; poukazuje na to, že na žiadosť občanov Únie sa vyhlásenie s takýmto obsahom zahrnulo do otvoreného listu/odporúčaní účastníkov záverečnej konferencie venovanej šiestim projektom občanov v rámci tzv. Plánu D z 9. decembra 2007; zdôrazňuje, že medzi 27 odporúčaniami uvedenými v otvorenom liste bola uvedená aj požiadavka, aby Únia aktívnejšie konala v oblasti sociálnej politiky a sociálnej súdržnosti, najmä pokiaľ ide o znižovanie rozdielov v odmeňovaní a podporu rovnosti žien a mužov, a všeobecnejšie, aby venovala osobitnú pozornosť otázkam rovnosti, ktoré sa často prehliadajú; pripomína, že je preto dôležité sledovať, čo sa občanom oznamuje prostredníctvom jednotlivých krokov, a porovnať, či sú tieto kroky v súlade s odkazom, ktorý chce EÚ svojim občanom vyslať;

| 5. | pripomína, že ženy väčšinou hlasovali proti v posledných referendách o Európskej únii: 56 % vo Francúzsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 171), 63 % v Holandsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 172) a 56 % v Írsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 245); domnieva sa, že hlasovanie proti spôsobilo okrem iného slabé zapojenie európskych inštitúcií do politík, ktoré sa priamo dotýkajú žien a sú základom pretrvávajúcej nerovnosti medzi mužmi a ženami, ako sú politiky v oblasti zosúladenia pracovného a rodinného života alebo v oblasti pomoci nezaopatreným osobám; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že ženy väčšinou hlasovali proti v posledných referendách o Európskej únii: 56 % vo Francúzsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 171), 63 % v Holandsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 172) a 56 % v Írsku (bleskový prieskum Eurobarometer č. 245); domnieva sa, že hlasovanie proti spôsobilo okrem iného slabé zapojenie európskych inštitúcií do politík, ktoré sa priamo dotýkajú žien a sú základom pretrvávajúcej nerovnosti medzi mužmi a ženami, ako sú politiky v oblasti zosúladenia pracovného a rodinného života alebo v oblasti pomoci nezaopatreným osobám;

Ústavné a medziinštitucionálne hľadiská

| 6. | zdôrazňuje potrebu rýchleho ukončenia procesu ratifikácie Lisabonskej zmluvy, čím sa ďalej prehĺbi transparentnosť EÚ a zvýši úroveň zapojenia občanov do rozhodovacieho procesu; pripomína v tejto súvislosti nové príležitosti na uskutočňovanie participačnej demokracie, ktoré by priniesla Lisabonská zmluva, najmä občiansku iniciatívu; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje potrebu rýchleho ukončenia procesu ratifikácie Lisabonskej zmluvy, čím sa ďalej prehĺbi transparentnosť EÚ a zvýši úroveň zapojenia občanov do rozhodovacieho procesu; pripomína v tejto súvislosti nové príležitosti na uskutočňovanie participačnej demokracie, ktoré by priniesla Lisabonská zmluva, najmä občiansku iniciatívu;

| 7. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa všetky inštitúcie EÚ a členské štáty koordinovaným spôsobom a spoločne usilovali komunikovať s občanmi Únie o európskych otázkach; víta a berie na vedomie uvedené spoločné vyhlásenie z 22. októbra 2008, ktoré stanovuje jednoznačné ciele pre zlepšenie komunikácie o EÚ zo strany Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a členských štátov; je toho názoru, že toto vyhlásenie by mohlo byť ambicióznejšie, keďže Európsky parlament požadoval prijatie medziinštitucionálnej dohody o komunikačnej politike medzi všetkými inštitúciami; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa všetky inštitúcie EÚ a členské štáty koordinovaným spôsobom a spoločne usilovali komunikovať s občanmi Únie o európskych otázkach; víta a berie na vedomie uvedené spoločné vyhlásenie z 22. októbra 2008, ktoré stanovuje jednoznačné ciele pre zlepšenie komunikácie o EÚ zo strany Európskeho parlamentu, Rady, Komisie a členských štátov; je toho názoru, že toto vyhlásenie by mohlo byť ambicióznejšie, keďže Európsky parlament požadoval prijatie medziinštitucionálnej dohody o komunikačnej politike medzi všetkými inštitúciami;

| 8. | domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali iniciovať ďalšie diskusie o Európe, a okamžite uviesť do praxe koncepcie ustanovené v uvedenom spoločnom vyhlásení, v oznámení Komisie z 1. februára 2006 a v pracovnom dokumente Komisie z 3. októbra 2007; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali iniciovať ďalšie diskusie o Európe, a okamžite uviesť do praxe koncepcie ustanovené v uvedenom spoločnom vyhlásení, v oznámení Komisie z 1. februára 2006 a v pracovnom dokumente Komisie z 3. októbra 2007;

| 9. | súhlasí s názorom Komisie, že participačná demokracia môže užitočne dopĺňať zastupiteľskú demokraciu; zdôrazňuje však, že participačná demokracia neznamená len to, aby sa občanom načúvalo, ale aby sa im takisto poskytovali skutočné príležitosti na ovplyvňovanie európskej politiky; poukazuje na to, že v záujme dosiahnutia týchto cieľov sa inštitúcie musia stať otvorenejšími a musia prijať požadované prístupy, ktoré občanom a ich organizáciám umožnia efektívne sa zapájať do diskusií o európskych otázkach na každej úrovni; konštatuje tiež, že sa musí zabezpečiť čo najširší prístup verejnosti k dokumentom inštitúcií, pretože to je nevyhnutná podmienka na dosiahnutie vplyvu; |
| --- | --- |

9.

súhlasí s názorom Komisie, že participačná demokracia môže užitočne dopĺňať zastupiteľskú demokraciu; zdôrazňuje však, že participačná demokracia neznamená len to, aby sa občanom načúvalo, ale aby sa im takisto poskytovali skutočné príležitosti na ovplyvňovanie európskej politiky; poukazuje na to, že v záujme dosiahnutia týchto cieľov sa inštitúcie musia stať otvorenejšími a musia prijať požadované prístupy, ktoré občanom a ich organizáciám umožnia efektívne sa zapájať do diskusií o európskych otázkach na každej úrovni; konštatuje tiež, že sa musí zabezpečiť čo najširší prístup verejnosti k dokumentom inštitúcií, pretože to je nevyhnutná podmienka na dosiahnutie vplyvu;

| 10. | zdôrazňuje význam a hodnotu konzultačného procesu ako efektívneho nástroja na posilnenie právomocí občanov, ktorý im umožňuje priamo sa zapojiť do vytvárania politiky na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby podnikla ďalšie kroky na včasné informovanie o budúcich konzultáciách EÚ prostredníctvom médií a iných relevantných fór na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, aby rozšírila spektrum názorov zúčastnených strán vyslovených počas konzultácií o právnych predpisoch ES a aby v širšom rozsahu zverejnila internetové konzultácie týkajúce sa politík a iniciatív EÚ a tým docielila, že do diskusie budú zapojené všetky zainteresované strany, predovšetkým malé a stredné podniky a miestne mimovládne organizácie (MVO); zdôrazňuje význam zástupcov občianskej spoločnosti, ako aj sietí odborníkov a spotrebiteľov na všetkých úrovniach – od nadnárodnej úrovne až po miestnu úroveň, ktoré poskytujú platformy pre informovanú výmenu názorov na politiky EÚ, čím prispievajú k lepšej kvalite právnych predpisov ES; berie na vedomie problémy pri vykonávaní a presadzovaní právnych predpisov a povzbudzuje spotrebiteľov a podniky, aby uplatňovali svoje práva a informovali inštitúcie EÚ o jestvujúcich problémoch; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje význam a hodnotu konzultačného procesu ako efektívneho nástroja na posilnenie právomocí občanov, ktorý im umožňuje priamo sa zapojiť do vytvárania politiky na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby podnikla ďalšie kroky na včasné informovanie o budúcich konzultáciách EÚ prostredníctvom médií a iných relevantných fór na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, aby rozšírila spektrum názorov zúčastnených strán vyslovených počas konzultácií o právnych predpisoch ES a aby v širšom rozsahu zverejnila internetové konzultácie týkajúce sa politík a iniciatív EÚ a tým docielila, že do diskusie budú zapojené všetky zainteresované strany, predovšetkým malé a stredné podniky a miestne mimovládne organizácie (MVO); zdôrazňuje význam zástupcov občianskej spoločnosti, ako aj sietí odborníkov a spotrebiteľov na všetkých úrovniach – od nadnárodnej úrovne až po miestnu úroveň, ktoré poskytujú platformy pre informovanú výmenu názorov na politiky EÚ, čím prispievajú k lepšej kvalite právnych predpisov ES; berie na vedomie problémy pri vykonávaní a presadzovaní právnych predpisov a povzbudzuje spotrebiteľov a podniky, aby uplatňovali svoje práva a informovali inštitúcie EÚ o jestvujúcich problémoch;

| 11. | domnieva sa, že inštitúcie EÚ a členské štáty by mali koordinovať svoje komunikačné aktivity a mali by vybudovať partnerskú spoluprácu s občianskou spoločnosťou s cieľom využiť prípadnú synergiu; zdôrazňuje potrebu koordinácie medzi inštitúciami a potrebu vytvorenia prepojení medzi televíznymi kanálmi Európskeho parlamentu a Komisie; žiada Komisiu, aby zlepšila spoluprácu a koordináciu medzi zastúpeniami Komisie v členských štátoch a informačnými kanceláriami Európskeho parlamentu; vyzýva zastúpenia Komisie a Európskeho parlamentu v členských štátoch, aby zlepšili spoluprácu, pokiaľ ide o konzultovanie s občanmi, výmenu informácií, vedomostí a predstáv o EÚ a vytváranie príležitosti pre voličov stretnúť poslancov Európskeho parlamentu zvolených v rôznych krajinách a predstaviteľov EÚ; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že inštitúcie EÚ a členské štáty by mali koordinovať svoje komunikačné aktivity a mali by vybudovať partnerskú spoluprácu s občianskou spoločnosťou s cieľom využiť prípadnú synergiu; zdôrazňuje potrebu koordinácie medzi inštitúciami a potrebu vytvorenia prepojení medzi televíznymi kanálmi Európskeho parlamentu a Komisie; žiada Komisiu, aby zlepšila spoluprácu a koordináciu medzi zastúpeniami Komisie v členských štátoch a informačnými kanceláriami Európskeho parlamentu; vyzýva zastúpenia Komisie a Európskeho parlamentu v členských štátoch, aby zlepšili spoluprácu, pokiaľ ide o konzultovanie s občanmi, výmenu informácií, vedomostí a predstáv o EÚ a vytváranie príležitosti pre voličov stretnúť poslancov Európskeho parlamentu zvolených v rôznych krajinách a predstaviteľov EÚ;

| 12. | víta skutočnosť, že Komisia podporuje úlohu Európskeho parlamentu a európskych politických strán, a uznáva potrebu preklenúť rozdiely medzi vnútroštátnou politikou jednotlivých štátov a európskou politikou, a to najmä počas kampaní k európskym voľbám; |
| --- | --- |

12.

víta skutočnosť, že Komisia podporuje úlohu Európskeho parlamentu a európskych politických strán, a uznáva potrebu preklenúť rozdiely medzi vnútroštátnou politikou jednotlivých štátov a európskou politikou, a to najmä počas kampaní k európskym voľbám;

| 13. | vyzýva tri najväčšie inštitúcie, aby zvážili usporadúvanie spoločných otvorených diskusií, ktoré by dopĺňali otvorené rozpravy Európskeho parlamentu a v ktorých by sa riešili otázky týkajúce sa spotrebiteľov a ich každodenného života, a to s cieľom posilniť dôveru spotrebiteľov vo vnútorný trh a ochranu, ktorá sa im poskytuje; zdôrazňuje, že medziskupiny Európskeho parlamentu plne zohrávajú svoju úlohu sprostredkovateľa občanov, čím skutočne prepájajú politický svet a občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

13.

vyzýva tri najväčšie inštitúcie, aby zvážili usporadúvanie spoločných otvorených diskusií, ktoré by dopĺňali otvorené rozpravy Európskeho parlamentu a v ktorých by sa riešili otázky týkajúce sa spotrebiteľov a ich každodenného života, a to s cieľom posilniť dôveru spotrebiteľov vo vnútorný trh a ochranu, ktorá sa im poskytuje; zdôrazňuje, že medziskupiny Európskeho parlamentu plne zohrávajú svoju úlohu sprostredkovateľa občanov, čím skutočne prepájajú politický svet a občiansku spoločnosť;

| 14. | s uspokojením konštatuje, že Komisia vzala do úvahy mnohé z návrhov, ktoré predtým predložil Európsky parlament, ako sú napríklad občianske fóra na európskej aj vnútroštátnej úrovni, významnejšia úloha organizácií občianskej spoločnosti a inovatívne využívanie nových médií; |
| --- | --- |

14.

s uspokojením konštatuje, že Komisia vzala do úvahy mnohé z návrhov, ktoré predtým predložil Európsky parlament, ako sú napríklad občianske fóra na európskej aj vnútroštátnej úrovni, významnejšia úloha organizácií občianskej spoločnosti a inovatívne využívanie nových médií;

Pôsobenie na miestnej úrovni

| 15. | vyzýva Komisiu, aby svoj dialóg rozšírila na všetky úrovne tým, že svoj odkaz prispôsobí jednotlivým cieľovým skupinám v závislosti od spoločenského prostredia, z ktorého pochádzajú; navrhuje preto, aby sa posilnil dialóg medzi Európskou úniou a jej občanmi tým, že sa aj informácie určené jednotlivým cieľovým skupinám sprístupnia všetkým občanom, a sprostredkovaním diskusie s informovanými občanmi a tiež medzi nimi; domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali závery miestnych diskusií organizovaných pod záštitou Plánu D začleniť do svojich politík a pri prijímaní nových právnych predpisov zohľadniť očakávania občanov vo vzťahu k EÚ; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby svoj dialóg rozšírila na všetky úrovne tým, že svoj odkaz prispôsobí jednotlivým cieľovým skupinám v závislosti od spoločenského prostredia, z ktorého pochádzajú; navrhuje preto, aby sa posilnil dialóg medzi Európskou úniou a jej občanmi tým, že sa aj informácie určené jednotlivým cieľovým skupinám sprístupnia všetkým občanom, a sprostredkovaním diskusie s informovanými občanmi a tiež medzi nimi; domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali závery miestnych diskusií organizovaných pod záštitou Plánu D začleniť do svojich politík a pri prijímaní nových právnych predpisov zohľadniť očakávania občanov vo vzťahu k EÚ;

| 16. | vyzýva členské štáty, aby uskutočnili efektívne komunikačné kampane na všetkých úrovniach EÚ – celoštátnych, regionálnych aj miestnych; vyzýva Komisiu, aby rozšírila najlepšie postupy získané prostredníctvom týchto kampaní a navrhuje vytvorenie permanentného interaktívneho komunikačného systému medzi európskymi inštitúciami a občanmi, v ktorom by Únia za pomoci regionálnych médií a za aktívnej účasti občianskej spoločnosti, MVO, obchodných komôr, odborov a profesionálnych organizácií mohla usporadúvať pravidelné kampane miestneho a regionálneho charakteru; |
| --- | --- |

16.

vyzýva členské štáty, aby uskutočnili efektívne komunikačné kampane na všetkých úrovniach EÚ – celoštátnych, regionálnych aj miestnych; vyzýva Komisiu, aby rozšírila najlepšie postupy získané prostredníctvom týchto kampaní a navrhuje vytvorenie permanentného interaktívneho komunikačného systému medzi európskymi inštitúciami a občanmi, v ktorom by Únia za pomoci regionálnych médií a za aktívnej účasti občianskej spoločnosti, MVO, obchodných komôr, odborov a profesionálnych organizácií mohla usporadúvať pravidelné kampane miestneho a regionálneho charakteru;

| 17. | zdôrazňuje, že politika súdržnosti EÚ je základom európskej integrácie a sociálnej solidarity; nazdáva sa preto, že občania by mali byť oboznámení so snahami politík EÚ a ich konkrétnymi účinkami na ich každodenný život, pričom by sa mal zdôrazniť prínos EÚ a výhody vyplývajúce zo spoločného európskeho projektu; v tejto súvislosti žiada, aby miestne orgány lepšie plnili svoje povinnosti informovať o pomoci, ktorú dostávajú od Európskej únie; takisto zdôrazňuje, že pre rozvoj informovanosti a vzdelávania má zásadný význam odhodlanie miestnych a regionálnych volených zástupcov; víta v tejto súvislosti vytvorenie Erazmu pre zvolených miestnych a regionálnych zástupcov; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že politika súdržnosti EÚ je základom európskej integrácie a sociálnej solidarity; nazdáva sa preto, že občania by mali byť oboznámení so snahami politík EÚ a ich konkrétnymi účinkami na ich každodenný život, pričom by sa mal zdôrazniť prínos EÚ a výhody vyplývajúce zo spoločného európskeho projektu; v tejto súvislosti žiada, aby miestne orgány lepšie plnili svoje povinnosti informovať o pomoci, ktorú dostávajú od Európskej únie; takisto zdôrazňuje, že pre rozvoj informovanosti a vzdelávania má zásadný význam odhodlanie miestnych a regionálnych volených zástupcov; víta v tejto súvislosti vytvorenie Erazmu pre zvolených miestnych a regionálnych zástupcov;

| 18. | zdôrazňuje, že zapojenie partnerov do prípravy a realizácie operačných programov podľa článku 11 všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch (ESF) 2007 – 2013 vo veľkej miere prispieva k propagácii politiky súdržnosti EÚ a približuje ju k občanom; zdôrazňuje, že títo partneri majú jedinečnú príležitosť bezprostredne vidieť reálne problémy, ktoré sú hlavným predmetom záujmu občanov; preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila správne vykonávanie zásady partnerstva na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje, že je dôležité, aby vnútroštátne a regionálne orgány využívali existujúce finančné možnosti, ktoré poskytuje ESF, na zlepšenie kvalifikácie týchto partnerov najmä v oblasti odbornej prípravy; vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú štrukturálne fondy zohrávajú pri podpore cezhraničnej spolupráce prostredníctvom projektov a programov Spoločenstva; čím prispievajú k rozvoju aktívneho občianstva a participačnej demokracie; vyzýva Komisiu, aby aj naďalej podporovala takéto projekty a programy a aby s nimi spolupracovala; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že zapojenie partnerov do prípravy a realizácie operačných programov podľa článku 11 všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch (ESF) 2007 – 2013 vo veľkej miere prispieva k propagácii politiky súdržnosti EÚ a približuje ju k občanom; zdôrazňuje, že títo partneri majú jedinečnú príležitosť bezprostredne vidieť reálne problémy, ktoré sú hlavným predmetom záujmu občanov; preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila správne vykonávanie zásady partnerstva na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje, že je dôležité, aby vnútroštátne a regionálne orgány využívali existujúce finančné možnosti, ktoré poskytuje ESF, na zlepšenie kvalifikácie týchto partnerov najmä v oblasti odbornej prípravy; vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú štrukturálne fondy zohrávajú pri podpore cezhraničnej spolupráce prostredníctvom projektov a programov Spoločenstva; čím prispievajú k rozvoju aktívneho občianstva a participačnej demokracie; vyzýva Komisiu, aby aj naďalej podporovala takéto projekty a programy a aby s nimi spolupracovala;

| 19. | zdôrazňuje, že súvislosti s nadchádzajúcimi európskymi voľbami je potrebné poskytovať občanom informácie na miestnej a regionálnej úrovni, a to najmä mladým ľuďom a tým, ktorí budú voliť po prvýkrát; vo všeobecnejšom kontexte zdôrazňuje potrebu zapojenia poslancov Európskeho parlamentu v spolupráci so zástupcami zvolenými na miestnej a regionálnej úrovni do konzultačného procesu s občanmi vo svojich regiónoch, a to vzhľadom na skutočnosť, že poslanci sú hlasom verejnosti v EÚ; podporuje úsilie Výboru regiónov o posilnenie konzultácií na regionálnej úrovni a o začlenenie regionálnych sietí a kľúčových miestnych a regionálnych aktérov do tohto procesu s cieľom podnietiť bezprostrednú diskusiu s občanmi, aby sa oboznámili s ich názormi a záujmami; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že súvislosti s nadchádzajúcimi európskymi voľbami je potrebné poskytovať občanom informácie na miestnej a regionálnej úrovni, a to najmä mladým ľuďom a tým, ktorí budú voliť po prvýkrát; vo všeobecnejšom kontexte zdôrazňuje potrebu zapojenia poslancov Európskeho parlamentu v spolupráci so zástupcami zvolenými na miestnej a regionálnej úrovni do konzultačného procesu s občanmi vo svojich regiónoch, a to vzhľadom na skutočnosť, že poslanci sú hlasom verejnosti v EÚ; podporuje úsilie Výboru regiónov o posilnenie konzultácií na regionálnej úrovni a o začlenenie regionálnych sietí a kľúčových miestnych a regionálnych aktérov do tohto procesu s cieľom podnietiť bezprostrednú diskusiu s občanmi, aby sa oboznámili s ich názormi a záujmami;

| 20. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa poslanci Európskeho parlamentu viac zapájali do komunikácie s občanmi EÚ a aby sa v organizácii práce Európskeho parlamentu urobili také zmeny, ktoré poslancom umožnia viesť dialóg s občanmi na čo najnižšej miestnej úrovni; vyjadruje nádej, že poslanci Európskeho parlamentu sa súčasne so zapájaním do kampaní politických strán budú úzko zapájať do kampaní k európskym voľbám; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa poslanci Európskeho parlamentu viac zapájali do komunikácie s občanmi EÚ a aby sa v organizácii práce Európskeho parlamentu urobili také zmeny, ktoré poslancom umožnia viesť dialóg s občanmi na čo najnižšej miestnej úrovni; vyjadruje nádej, že poslanci Európskeho parlamentu sa súčasne so zapájaním do kampaní politických strán budú úzko zapájať do kampaní k európskym voľbám;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby iniciovala miestne komunikačné kampane malého rozsahu za spoluúčasti miestnych subjektov a aby podporovala aktivity, ktoré zabezpečia lepšiu informovanosť občanov o otázkach krajiny pôvodu prisťahovalcov, a aby takisto informovala prisťahovalcov o právach a povinnostiach spojených s občianstvom Únie, a tak najúčinnejším a najzmysluplnejším spôsobom naplnila tieto komunikačné ciele, a aby zároveň pokračovala v úsilí, ktoré dosiaľ vynaložila v rámci Európskeho roka medzikultúrneho dialógu 2008; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby iniciovala miestne komunikačné kampane malého rozsahu za spoluúčasti miestnych subjektov a aby podporovala aktivity, ktoré zabezpečia lepšiu informovanosť občanov o otázkach krajiny pôvodu prisťahovalcov, a aby takisto informovala prisťahovalcov o právach a povinnostiach spojených s občianstvom Únie, a tak najúčinnejším a najzmysluplnejším spôsobom naplnila tieto komunikačné ciele, a aby zároveň pokračovala v úsilí, ktoré dosiaľ vynaložila v rámci Európskeho roka medzikultúrneho dialógu 2008;

Vzdelávanie, médiá a IKT, aktívne občianstvo

| 22. | zdôrazňuje dôležitosť zavedenia európskej politiky a histórie do školských osnov každého členského štátu, aby sa posilňovali európske hodnoty, a vytvorenia odborov európskych štúdií v rámci univerzitných študijných programov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila finančné prostriedky na podporu týchto projektov; vyzýva členské štáty, aby podporili študijný plán týkajúci sa histórie európskej integrácie a fungovania EÚ s cieľom vytvoriť základ pre spoločné európske znalosti; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje dôležitosť zavedenia európskej politiky a histórie do školských osnov každého členského štátu, aby sa posilňovali európske hodnoty, a vytvorenia odborov európskych štúdií v rámci univerzitných študijných programov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila finančné prostriedky na podporu týchto projektov; vyzýva členské štáty, aby podporili študijný plán týkajúci sa histórie európskej integrácie a fungovania EÚ s cieľom vytvoriť základ pre spoločné európske znalosti;

| 23. | vyzdvihuje osobitnú úlohu občianskej výchovy ako dôležitej hnacej sily aktívneho občianstva; poukazuje na potrebu podpory aktívneho modelu občianskej výchovy, ktorá mladým ľuďom poskytuje príležitosť priamo sa zapájať do verejného života prostredníctvom svojich politických zástupcov na národnej, miestnej a celoeurópskej úrovni, prostredníctvom zástupcov mimovládnych organizácií a občianskych iniciatív; navrhuje, aby Komisia podporila pilotné projekty presadzujúce takýto model občianskej výchovy v členských štátoch; |
| --- | --- |

23.

vyzdvihuje osobitnú úlohu občianskej výchovy ako dôležitej hnacej sily aktívneho občianstva; poukazuje na potrebu podpory aktívneho modelu občianskej výchovy, ktorá mladým ľuďom poskytuje príležitosť priamo sa zapájať do verejného života prostredníctvom svojich politických zástupcov na národnej, miestnej a celoeurópskej úrovni, prostredníctvom zástupcov mimovládnych organizácií a občianskych iniciatív; navrhuje, aby Komisia podporila pilotné projekty presadzujúce takýto model občianskej výchovy v členských štátoch;

| 24. | odporúča, aby sa programy ako Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig a Comenius účinnejšie propagovali prostredníctvom rozsiahlejšej komunikácie a aby sa lepšie organizovali s cieľom povzbudiť čo najviac ľudí k účasti na týchto programoch, zvýšiť účasť občanov z nižších príjmových skupín a uľahčiť ich mobilitu v rámci EÚ; upozorňuje na skutočnosť, že tieto programy sú veľmi obľúbené najmä u mladých ľudí a veľkou mierou prispievajú k úspechu európskej integrácie; |
| --- | --- |

24.

odporúča, aby sa programy ako Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig a Comenius účinnejšie propagovali prostredníctvom rozsiahlejšej komunikácie a aby sa lepšie organizovali s cieľom povzbudiť čo najviac ľudí k účasti na týchto programoch, zvýšiť účasť občanov z nižších príjmových skupín a uľahčiť ich mobilitu v rámci EÚ; upozorňuje na skutočnosť, že tieto programy sú veľmi obľúbené najmä u mladých ľudí a veľkou mierou prispievajú k úspechu európskej integrácie;

| 25. | víta uvedené oznámenie Komisie z 21. decembra 2007, ktoré stanovuje jasné ciele týkajúce sa premeny internetovej stránky Europa na internetový portál typu 2.0 orientovaný na služby; nalieha na Komisiu, aby dokončila nový internetový portál už v roku 2009 a domnieva sa, že nový portál by mal byť pre občanov fórom na výmenu názorov a zapájanie sa do online prieskumov verejnej mienky, na ktorom sa môžu všetky MVO, verejné inštitúcie a súkromné osoby spoločne podeliť o skúsenosti z projektov v oblasti komunikácie o EÚ; vyzýva Komisiu, aby zhromaždila a uverejnila na tejto webovej stránke skúsenosti tých, ktorým boli určené aktivity financované v rámci Plánu D; |
| --- | --- |

25.

víta uvedené oznámenie Komisie z 21. decembra 2007, ktoré stanovuje jasné ciele týkajúce sa premeny internetovej stránky Europa na internetový portál typu 2.0 orientovaný na služby; nalieha na Komisiu, aby dokončila nový internetový portál už v roku 2009 a domnieva sa, že nový portál by mal byť pre občanov fórom na výmenu názorov a zapájanie sa do online prieskumov verejnej mienky, na ktorom sa môžu všetky MVO, verejné inštitúcie a súkromné osoby spoločne podeliť o skúsenosti z projektov v oblasti komunikácie o EÚ; vyzýva Komisiu, aby zhromaždila a uverejnila na tejto webovej stránke skúsenosti tých, ktorým boli určené aktivity financované v rámci Plánu D;

| 26. | víta myšlienku komunikačného kanálu EU Tube, ktorý využíva 1,7 milióna používateľov a je jedinečným nástrojom informovania používateľov internetu o politikách EÚ; vyzýva Komisiu, aby pripravila usmernenia týkajúce sa účinných internetových kampaní a aby sa o ne podelila s ostatnými inštitúciami EÚ; |
| --- | --- |

26.

víta myšlienku komunikačného kanálu EU Tube, ktorý využíva 1,7 milióna používateľov a je jedinečným nástrojom informovania používateľov internetu o politikách EÚ; vyzýva Komisiu, aby pripravila usmernenia týkajúce sa účinných internetových kampaní a aby sa o ne podelila s ostatnými inštitúciami EÚ;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby lepšie využívala audiovizuálny materiál dostupný prostredníctvom služby Europe by Satellite nadviazaním kontaktov s miestnymi televíznymi kanálmi a komunitnými médiami, ktoré majú záujem získať takýto materiál na účely vysielania, s cieľom priblížiť sa širšiemu okruhu prijímateľov; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby lepšie využívala audiovizuálny materiál dostupný prostredníctvom služby Europe by Satellite nadviazaním kontaktov s miestnymi televíznymi kanálmi a komunitnými médiami, ktoré majú záujem získať takýto materiál na účely vysielania, s cieľom priblížiť sa širšiemu okruhu prijímateľov;

| 28. | považuje sieť Europe Direct za významný nástroj umožňujúci reagovať na otázky občanov prijaté mailom alebo bezplatnou telefonickou linkou kdekoľvek z EÚ a domnieva sa, že tento prostriedok je potrebné ďalej propagovať; |
| --- | --- |

28.

považuje sieť Europe Direct za významný nástroj umožňujúci reagovať na otázky občanov prijaté mailom alebo bezplatnou telefonickou linkou kdekoľvek z EÚ a domnieva sa, že tento prostriedok je potrebné ďalej propagovať;

| 29. | považuje oblasti politík týkajúce sa ochrany spotrebiteľov a vnútorného trhu za krajne dôležité pre priblíženie Európy spotrebiteľom a podnikom; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoje snahy, pokiaľ ide o informovanie o prínose jednotného trhu na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a posilňovali interaktívnu komunikáciu a informácie v záujme dosiahnutia účinného dialógu medzi spotrebiteľmi, podnikmi a inštitúciami prostredníctvom rôznych elektronických prostriedkov na najnovšej technologickej úrovni a aby prispievali k rozvoju elektronického obchodu; |
| --- | --- |

29.

považuje oblasti politík týkajúce sa ochrany spotrebiteľov a vnútorného trhu za krajne dôležité pre priblíženie Európy spotrebiteľom a podnikom; vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoje snahy, pokiaľ ide o informovanie o prínose jednotného trhu na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a posilňovali interaktívnu komunikáciu a informácie v záujme dosiahnutia účinného dialógu medzi spotrebiteľmi, podnikmi a inštitúciami prostredníctvom rôznych elektronických prostriedkov na najnovšej technologickej úrovni a aby prispievali k rozvoju elektronického obchodu;

| 30. | vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom zvýšenia objemu vlastných finančných a ľudských zdrojov posilnila svoje úsilie o koordináciu v oblasti vzdelávania a informovania spotrebiteľov, pokiaľ ide o ich práva a povinnosti; vyzýva členské štáty, aby zvyšovali finančné a ľudské zdroje vyčlenené na sieť európskych centier spotrebiteľov s cieľom zvýšiť povedomie o právach spotrebiteľov v EÚ a ich uplatňovanie a naliehavo žiada členské štáty, aby sa so zreteľom na súčasnú celosvetovú finančnú krízu a narastajúce zadlžovanie spotrebiteľov snažili zlepšiť úroveň finančnej gramotnosti spotrebiteľov, predovšetkým v oblasti ich práv a povinností, ako aj možností odvolania sa, pokiaľ ide o úspory a pôžičky; |
| --- | --- |

30.

vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom zvýšenia objemu vlastných finančných a ľudských zdrojov posilnila svoje úsilie o koordináciu v oblasti vzdelávania a informovania spotrebiteľov, pokiaľ ide o ich práva a povinnosti; vyzýva členské štáty, aby zvyšovali finančné a ľudské zdroje vyčlenené na sieť európskych centier spotrebiteľov s cieľom zvýšiť povedomie o právach spotrebiteľov v EÚ a ich uplatňovanie a naliehavo žiada členské štáty, aby sa so zreteľom na súčasnú celosvetovú finančnú krízu a narastajúce zadlžovanie spotrebiteľov snažili zlepšiť úroveň finančnej gramotnosti spotrebiteľov, predovšetkým v oblasti ich práv a povinností, ako aj možností odvolania sa, pokiaľ ide o úspory a pôžičky;

| 31. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili ľudské a finančné zdroje vyčlenené na sieť SOLVIT, ktorá umožňuje bezplatne riešiť problémy súvisiace s nesprávnym uplatňovaním alebo neuplatňovaním právnych predpisov Spoločenstva; žiada Komisiu, aby urýchlila zefektívnenie rôznych služieb poskytujúcich informácie a poradenstvo v súvislosti s jednotným trhom; podporuje preto koncepciu obsiahnutú v oznámení Komisie z 20. novembra 2007 s názvom Jednotný trh pre Európu 21. storočia (KOM(2007)0724), ktorá spočíva v integrovanom prístupe k poskytovaniu asistenčných služieb v oblasti jednotného trhu vytvorením centrálnej internetovej stránky; berie na vedomie iniciatívy Komisie, pokiaľ ide o znižovanie administratívneho zaťaženia a lepšiu právnu reguláciu; žiada najmä zlepšenia, pokiaľ ide o podporu malých a stredných podnikov, ktoré predstavujú významný zdroj pracovných miest v Európe; |
| --- | --- |

31.

vyzýva členské štáty, aby zvýšili ľudské a finančné zdroje vyčlenené na sieť SOLVIT, ktorá umožňuje bezplatne riešiť problémy súvisiace s nesprávnym uplatňovaním alebo neuplatňovaním právnych predpisov Spoločenstva; žiada Komisiu, aby urýchlila zefektívnenie rôznych služieb poskytujúcich informácie a poradenstvo v súvislosti s jednotným trhom; podporuje preto koncepciu obsiahnutú v oznámení Komisie z 20. novembra 2007 s názvom Jednotný trh pre Európu 21. storočia (KOM(2007)0724), ktorá spočíva v integrovanom prístupe k poskytovaniu asistenčných služieb v oblasti jednotného trhu vytvorením centrálnej internetovej stránky; berie na vedomie iniciatívy Komisie, pokiaľ ide o znižovanie administratívneho zaťaženia a lepšiu právnu reguláciu; žiada najmä zlepšenia, pokiaľ ide o podporu malých a stredných podnikov, ktoré predstavujú významný zdroj pracovných miest v Európe;

| 32. | poznamenáva, že Európsky rok dobrovoľníckej práce by bol pre inštitúcie EÚ ideálnou príležitosťou na nadviazanie vzťahov s občanmi; zdôrazňuje, že v EÚ je viac ako 100 miliónov dobrovoľníkov a vyzýva Komisiu, aby pripravila pôdu pre vyhlásenie roka 2011 za Európsky rok dobrovoľníckej činnosti a čo najrýchlejšie predložila príslušný legislatívny návrh; |
| --- | --- |

32.

poznamenáva, že Európsky rok dobrovoľníckej práce by bol pre inštitúcie EÚ ideálnou príležitosťou na nadviazanie vzťahov s občanmi; zdôrazňuje, že v EÚ je viac ako 100 miliónov dobrovoľníkov a vyzýva Komisiu, aby pripravila pôdu pre vyhlásenie roka 2011 za Európsky rok dobrovoľníckej činnosti a čo najrýchlejšie predložila príslušný legislatívny návrh;

| 33. | zdôrazňuje, že treba zohľadňovať názory občanov o Európe ako o globálnom aktérovi, pričom treba brať do úvahy najmä čoraz významnejšiu úlohu Európskeho parlamentu v tejto oblasti; vyzýva preto, aby sa na návštevách členov Komisie organizovaných v rámci plánu D zúčastňovali aj poslanci Európskeho parlamentu a členovia Rady, pretože majú dôležitú úlohu pri oslovovaní národných parlamentov, občianskej spoločnosti, riadiacich pracovníkov podnikov a lídrov odborových organizácií, ako aj regionálnych a miestnych orgánov v členských štátoch; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že treba zohľadňovať názory občanov o Európe ako o globálnom aktérovi, pričom treba brať do úvahy najmä čoraz významnejšiu úlohu Európskeho parlamentu v tejto oblasti; vyzýva preto, aby sa na návštevách členov Komisie organizovaných v rámci plánu D zúčastňovali aj poslanci Európskeho parlamentu a členovia Rady, pretože majú dôležitú úlohu pri oslovovaní národných parlamentov, občianskej spoločnosti, riadiacich pracovníkov podnikov a lídrov odborových organizácií, ako aj regionálnych a miestnych orgánov v členských štátoch;

| 34. | je rád, že celý svet prejavuje rastúci záujem o európsky projekt a že EÚ a jej občania si čoraz lepšie uvedomujú výhody, ktoré prináša výmena skúseností získaných na nadnárodnej úrovni s ostatnými krajinami a regiónmi, najmä so susedmi EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby v spolupráci so svojimi delegáciami v tretích krajinách vypracovala možnosti, ako by mohla osloviť občanov týchto krajín a informovať ich o možnostiach Európskej únie, napríklad pokiaľ ide o médiá alebo iné formy kultúry, vzdelávanie, výučbu jazykov a mobilitu či o výmenné programy ako Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

34.

je rád, že celý svet prejavuje rastúci záujem o európsky projekt a že EÚ a jej občania si čoraz lepšie uvedomujú výhody, ktoré prináša výmena skúseností získaných na nadnárodnej úrovni s ostatnými krajinami a regiónmi, najmä so susedmi EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby v spolupráci so svojimi delegáciami v tretích krajinách vypracovala možnosti, ako by mohla osloviť občanov týchto krajín a informovať ich o možnostiach Európskej únie, napríklad pokiaľ ide o médiá alebo iné formy kultúry, vzdelávanie, výučbu jazykov a mobilitu či o výmenné programy ako Erasmus Mundus;

| 35. | konštatuje, že najmä v súvislosti s nárastom počtu štátnych príslušníkov tretích krajín v EÚ a vznikom multikultúrnych spoločností, ku ktorému tiež prispeli, by sa malo vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie integrácie prisťahovalcov do EÚ prostredníctvom konkrétneho prístupu k informáciám o tom, čo občianstvo Únie zahŕňa, napr. formou posilňovania partnerstiev medzi rôznymi úrovňami vlády (miestnou, regionálnou a štátnou) a mimovládnymi subjektmi (napr. zamestnávateľmi, združeniami občianskej spoločnosti a združeniami prisťahovalcov, médiami a MVO podporujúcimi prisťahovalcov); domnieva sa, že úspešná integrácia podporí ďalší rozvoj multikultúrneho európskeho povedomia založeného na tolerancii, dialógu a rovnosti; |
| --- | --- |

35.

konštatuje, že najmä v súvislosti s nárastom počtu štátnych príslušníkov tretích krajín v EÚ a vznikom multikultúrnych spoločností, ku ktorému tiež prispeli, by sa malo vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie integrácie prisťahovalcov do EÚ prostredníctvom konkrétneho prístupu k informáciám o tom, čo občianstvo Únie zahŕňa, napr. formou posilňovania partnerstiev medzi rôznymi úrovňami vlády (miestnou, regionálnou a štátnou) a mimovládnymi subjektmi (napr. zamestnávateľmi, združeniami občianskej spoločnosti a združeniami prisťahovalcov, médiami a MVO podporujúcimi prisťahovalcov); domnieva sa, že úspešná integrácia podporí ďalší rozvoj multikultúrneho európskeho povedomia založeného na tolerancii, dialógu a rovnosti;

| 36. | vyzýva Komisiu, aby propagovala programy a kampane (ako je Svet očami žien), ktoré podporujú sociálnu, politickú a kultúrnu angažovanosť žien, a aby pritom zohľadnila úlohu žien v rámci dialógu medzi generáciami a v oblasti trvalej udržateľnosti a prosperity spoločnosti; žiada preto, aby boli dievčatá a ženy lepšie informované o koncepte európskeho občianstva a príslušných právach, najmä v sociálne a zemepisne izolovaných regiónoch; zdôrazňuje, že cieľom týchto informačných kampaní musí byť lepšia účasť žien na politickom živote a rozhodovacom procese; zdôrazňuje, že je potrebné propagovať opatrenia zamerané na odstránenie veľkých rodových rozdielov s cieľom poskytnúť ženám nástroje na účasť na dialógu o Európe za rovnakých podmienok; vyslovuje Komisii uznanie za výber projektov, ktoré sú prostredníctvom jej zastúpení spolufinancované v rámci plánu D a ktoré zahŕňajú mnohé ženské organizácie a mnohé projekty týkajúce sa žien; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať občiansku angažovanosť v takých oblastiach, ako sú rodovo podmienené násilie alebo obchodovanie s ľuďmi, v ktorých je účasť spoločnosti nevyhnutná na dosiahnutie pokroku pri riešení problémov; uznáva schopnosti žien riešiť problémy a konflikty a dôrazne vyzýva Komisiu, aby zvýšila účasť žien v osobitných skupinách (tzv. task forces) a pracovných skupinách, ktoré sa zaoberajú rodinným životom, opaterou detí, výchovou atď.; |
| --- | --- |

36.

vyzýva Komisiu, aby propagovala programy a kampane (ako je Svet očami žien), ktoré podporujú sociálnu, politickú a kultúrnu angažovanosť žien, a aby pritom zohľadnila úlohu žien v rámci dialógu medzi generáciami a v oblasti trvalej udržateľnosti a prosperity spoločnosti; žiada preto, aby boli dievčatá a ženy lepšie informované o koncepte európskeho občianstva a príslušných právach, najmä v sociálne a zemepisne izolovaných regiónoch; zdôrazňuje, že cieľom týchto informačných kampaní musí byť lepšia účasť žien na politickom živote a rozhodovacom procese; zdôrazňuje, že je potrebné propagovať opatrenia zamerané na odstránenie veľkých rodových rozdielov s cieľom poskytnúť ženám nástroje na účasť na dialógu o Európe za rovnakých podmienok; vyslovuje Komisii uznanie za výber projektov, ktoré sú prostredníctvom jej zastúpení spolufinancované v rámci plánu D a ktoré zahŕňajú mnohé ženské organizácie a mnohé projekty týkajúce sa žien; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať občiansku angažovanosť v takých oblastiach, ako sú rodovo podmienené násilie alebo obchodovanie s ľuďmi, v ktorých je účasť spoločnosti nevyhnutná na dosiahnutie pokroku pri riešení problémov; uznáva schopnosti žien riešiť problémy a konflikty a dôrazne vyzýva Komisiu, aby zvýšila účasť žien v osobitných skupinách (tzv. task forces) a pracovných skupinách, ktoré sa zaoberajú rodinným životom, opaterou detí, výchovou atď.;

*

* *

| 37. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej rade, Komisii, Rade, Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev, Dvoru audítorov, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

37.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej rade, Komisii, Rade, Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev, Dvoru audítorov, Výboru regiónov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 13, 20.1.2009, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 32.

(3)  Ú. v. EÚ C 314 E, 21.12.2006, s. 369.

(4)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 403.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/33

---

Utorok, 24. marca 2009Činnosť Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ v roku 2008

P6_TA(2009)0155

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ v roku 2008 (2008/2303(INI))

2010/C 117 E/06

Európsky parlament,

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú 23. júna 2000 (1) v Cotonou (Dohoda z Cotonou),

so zreteľom na nariadenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ (SPZ) prijaté 3. apríla 2003 (2) a naposledy zmenené a doplnené 28. novembra 2008 (3) v Port Moresby (Papua Nová Guinea),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (4),

so zreteľom na vyhlásenie z Kigali (Rwanda) za dohody o hospodárskom partnerstve (EPA) podporujúce rozvoj (5) prijaté SPZ 22. novembra 2007,

so zreteľom na vyhlásenie z Port Moresby o svetovej potravinovej a finančnej kríze (6) prijaté SPZ 28. novembra 2008,

so zreteľom na uznesenia prijaté SPZ v roku 2008:

| — | o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch programov štrukturálnych úprav (7), |
| --- | --- |

—

o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch programov štrukturálnych úprav (7),

| — | o skúsenostiach z európskeho regionálneho integračného procesu uplatniteľných v krajinách AKT (8), |
| --- | --- |

—

o skúsenostiach z európskeho regionálneho integračného procesu uplatniteľných v krajinách AKT (8),

| — | o otázkach týkajúcich sa potravinovej bezpečnosti v krajinách AKT a o úlohe spolupráce AKT – EÚ (9), |
| --- | --- |

—

o otázkach týkajúcich sa potravinovej bezpečnosti v krajinách AKT a o úlohe spolupráce AKT – EÚ (9),

| — | o situácii v Keni (10), |
| --- | --- |

—

o situácii v Keni (10),

| — | o ochrane civilného obyvateľstva počas mierových operácií OSN a regionálnych organizácií (11), |
| --- | --- |

—

o ochrane civilného obyvateľstva počas mierových operácií OSN a regionálnych organizácií (11),

| — | o účinnosti pomoci a vymedzení verejnej rozvojovej pomoci (12), |
| --- | --- |

—

o účinnosti pomoci a vymedzení verejnej rozvojovej pomoci (12),

| — | o sociálnych dôsledkoch detskej práce a stratégiách boja proti detskej práci (13), |
| --- | --- |

—

o sociálnych dôsledkoch detskej práce a stratégiách boja proti detskej práci (13),

| — | o situácii v Mauritánii (14), |
| --- | --- |

—

o situácii v Mauritánii (14),

| — | o situácii v Zimbabwe (15), |
| --- | --- |

—

o situácii v Zimbabwe (15),

so zreteľom na komuniké SPZ z Windhoeku (Namíbia) z 29. apríla 2008 (16),

so zreteľom na komuniké SPZ z Port Vily (Vanuatu) z 1. decembra 2008 (17),

so zreteľom na vyhlásenie predsedníctva SPZ z 25. novembra 2008 o francúzskom predsedníctve EÚ (18),

so zreteľom na európsky konsenzus o humanitárnej pomoci podpísaný 18. decembra 2007 (19),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0081/2009),

| A. | so zreteľom na podpísanie EPA s niektorými regiónmi alebo krajinami AKT v roku 2008 a diskusie o stave rokovaní o EPA, ktoré sa uskutočnili v rámci SPZ v marci 2008 v Ľubľane a v novembri 2008 v Port Moresby, |
| --- | --- |

A.

so zreteľom na podpísanie EPA s niektorými regiónmi alebo krajinami AKT v roku 2008 a diskusie o stave rokovaní o EPA, ktoré sa uskutočnili v rámci SPZ v marci 2008 v Ľubľane a v novembri 2008 v Port Moresby,

| B. | keďže bolo prijaté vyššie uvedené nariadenie (ES) č. 1905/2006 stanovujúce tematické programy, ktoré sa môžu uplatňovať aj v krajinách AKT, ako aj program sprievodných opatrení pre krajiny AKT, ktoré sú súčasne signatárskymi krajinami protokolu o cukre, |
| --- | --- |

B.

keďže bolo prijaté vyššie uvedené nariadenie (ES) č. 1905/2006 stanovujúce tematické programy, ktoré sa môžu uplatňovať aj v krajinách AKT, ako aj program sprievodných opatrení pre krajiny AKT, ktoré sú súčasne signatárskymi krajinami protokolu o cukre,

| C. | keďže člen Komisie poverený rozvojom a humanitárnou pomocou sa na zasadnutí SPZ vo Wiesbadene v júni 2007 zaviazal predložiť národné a regionálne strategické dokumenty krajín AKT (na obdobie 2008 – 2013) na demokratické parlamentné preskúmanie, a vítajúc splnenie tohto záväzku, |
| --- | --- |

C.

keďže člen Komisie poverený rozvojom a humanitárnou pomocou sa na zasadnutí SPZ vo Wiesbadene v júni 2007 zaviazal predložiť národné a regionálne strategické dokumenty krajín AKT (na obdobie 2008 – 2013) na demokratické parlamentné preskúmanie, a vítajúc splnenie tohto záväzku,

| D. | keďže nová revízia Dohody z Cotonou plánovaná na rok 2010 je významnou príležitosťou na rozvoj regionálnej dimenzie SPZ a na zavedenie parlamentnej kontroly na úrovni regiónov AKT, ale aj na posilnenie úlohy a činností SPZ ako inštitúcie, |
| --- | --- |

D.

keďže nová revízia Dohody z Cotonou plánovaná na rok 2010 je významnou príležitosťou na rozvoj regionálnej dimenzie SPZ a na zavedenie parlamentnej kontroly na úrovni regiónov AKT, ale aj na posilnenie úlohy a činností SPZ ako inštitúcie,

| E. | so zreteľom na značný úspech dvoch regionálnych schôdzi SPZ v roku 2008 v Namíbii a vo Vanuatu, ktoré viedli k prijatiu uvedených komuniké z Windhoeku a Port Vily, |
| --- | --- |

E.

so zreteľom na značný úspech dvoch regionálnych schôdzi SPZ v roku 2008 v Namíbii a vo Vanuatu, ktoré viedli k prijatiu uvedených komuniké z Windhoeku a Port Vily,

| F. | so zreteľom na situáciu v Zimbabwe, ktorá sa v priebehu roka 2008 ešte viac zhoršila napriek voľbám, ktoré sa uskutočnili v júli 2008, avšak vítajúc dohodu o prijatí uznesenia o Zimbabwe na 16. zasadnutí SPZ v Port Moresby, |
| --- | --- |

F.

so zreteľom na situáciu v Zimbabwe, ktorá sa v priebehu roka 2008 ešte viac zhoršila napriek voľbám, ktoré sa uskutočnili v júli 2008, avšak vítajúc dohodu o prijatí uznesenia o Zimbabwe na 16. zasadnutí SPZ v Port Moresby,

| G. | so zreteľom na pokračovanie konfliktu v Konžskej demokratickej republike a vážne a opakované porušovania ľudských práv, ku ktorým v tejto krajine dochádza, a pripomínajúc, že táto situácia si vyžaduje účinnú humanitárnu pomoc a väčší záväzok zo strany medzinárodného spoločenstva, |
| --- | --- |

G.

so zreteľom na pokračovanie konfliktu v Konžskej demokratickej republike a vážne a opakované porušovania ľudských práv, ku ktorým v tejto krajine dochádza, a pripomínajúc, že táto situácia si vyžaduje účinnú humanitárnu pomoc a väčší záväzok zo strany medzinárodného spoločenstva,

| H. | so zreteľom na činnosť Panafrického parlamentu a formalizáciu vzťahov medzi Európskym parlamentom a Panafrickým parlamentom a zámer vytvoriť medziparlamentnú delegáciu pre budúce legislatívne obdobie, ktorý vyjadril predseda Európskeho parlamentu počas svojho vystúpenia na 10. zasadnutí Panafrického parlamentu dňa 28. októbra 2008, |
| --- | --- |

H.

so zreteľom na činnosť Panafrického parlamentu a formalizáciu vzťahov medzi Európskym parlamentom a Panafrickým parlamentom a zámer vytvoriť medziparlamentnú delegáciu pre budúce legislatívne obdobie, ktorý vyjadril predseda Európskeho parlamentu počas svojho vystúpenia na 10. zasadnutí Panafrického parlamentu dňa 28. októbra 2008,

| I. | so zreteľom na 16. zasadnutie SPZ v Port Moresby a medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvojovej pomoci v Dauhe, ktoré sa uskutočnili takmer v rovnakom čase, čo si od viacerých poslancov Európskeho parlamentu vyžiadalo neľahkú voľbu, |
| --- | --- |

I.

so zreteľom na 16. zasadnutie SPZ v Port Moresby a medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvojovej pomoci v Dauhe, ktoré sa uskutočnili takmer v rovnakom čase, čo si od viacerých poslancov Európskeho parlamentu vyžiadalo neľahkú voľbu,

| J. | keďže je potrebné vziať do úvahy skutočnosť, že slovinské predsedníctvo Európskej únie (január - jún 2008) a vláda Papuy Novej Guiney sa vynikajúcim spôsobom podieľali na uvedených zasadnutiach SPZ v Ľubľane a Port Moresby, |
| --- | --- |

J.

keďže je potrebné vziať do úvahy skutočnosť, že slovinské predsedníctvo Európskej únie (január - jún 2008) a vláda Papuy Novej Guiney sa vynikajúcim spôsobom podieľali na uvedených zasadnutiach SPZ v Ľubľane a Port Moresby,

| K. | so zreteľom na študijné misie predsedníctva SPZ, ktoré sa uskutočnili v roku 2008:






  — | na Seychelách a |
| --- | --- | --- |

K.

so zreteľom na študijné misie predsedníctva SPZ, ktoré sa uskutočnili v roku 2008:

—

na Seychelách a

| — | v Suriname, na Svätom Vincentovi a Svätej Lucii, |
| --- | --- |

—

v Suriname, na Svätom Vincentovi a Svätej Lucii,

| 1. | víta skutočnosť, že SPZ v roku 2008 naďalej poskytovalo rámec pre otvorený, demokratický a prehĺbený dialóg o rokovaní o EPA medzi EÚ a krajinami AKT; |
| --- | --- |

1.

víta skutočnosť, že SPZ v roku 2008 naďalej poskytovalo rámec pre otvorený, demokratický a prehĺbený dialóg o rokovaní o EPA medzi EÚ a krajinami AKT;

| 2. | zdôrazňuje obavy, ktoré vyjadrilo SPZ v súvislosti s viacerými prvkami rokovaní, tak z hľadiska formy, ako aj obsahu; pripomína, že po prijatí EPA s Cariforum (Fórum štátov Karibiku) a prijatí dočasných dohôd s niektorými krajinami iných regiónov bude diskusia pokračovať; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje obavy, ktoré vyjadrilo SPZ v súvislosti s viacerými prvkami rokovaní, tak z hľadiska formy, ako aj obsahu; pripomína, že po prijatí EPA s Cariforum (Fórum štátov Karibiku) a prijatí dočasných dohôd s niektorými krajinami iných regiónov bude diskusia pokračovať;

| 3. | víta, že nový člen Komisie zodpovedný za oblasť obchodu v súlade s vyhláseniami predsedu Komisie pozitívne odpovedal na požiadavku niektorých krajín a regiónov AKT, aby sa znovu prehodnotili sporné otázky; |
| --- | --- |

3.

víta, že nový člen Komisie zodpovedný za oblasť obchodu v súlade s vyhláseniami predsedu Komisie pozitívne odpovedal na požiadavku niektorých krajín a regiónov AKT, aby sa znovu prehodnotili sporné otázky;

| 4. | zdôrazňuje potrebu prísnej parlamentnej kontroly počas rokovaní o dohodách EPA, ako aj počas uplatňovania týchto dohôd; ľutuje, že činnosť a úloha SPZ je ohrozená perspektívou vytvorenia nového orgánu v rámci EPA, a to parlamentného výboru bez toho, aby sa objasnil vzťah medzi týmto orgánom a SPZ; žiada, aby parlamentný výbor pôsobil v rámci SPZ s cieľom zamedziť finančne nákladnému a zložitému rozširovaniu počtu schôdzí, využiť systém regionálnych schôdzí SPZ a využiť jeho skúsenosti a podporiť synergiu medzi všetkými regiónmi EPA; zdôrazňuje, že je žiaduce, aby tento výbor pracoval pružne a aby bol schopný využívať odborné znalosti v oblasti obchodu a rozvoja, ktoré získali poslanci Európskeho parlamentu zapojení do posudzovania EPA vo výboroch; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje potrebu prísnej parlamentnej kontroly počas rokovaní o dohodách EPA, ako aj počas uplatňovania týchto dohôd; ľutuje, že činnosť a úloha SPZ je ohrozená perspektívou vytvorenia nového orgánu v rámci EPA, a to parlamentného výboru bez toho, aby sa objasnil vzťah medzi týmto orgánom a SPZ; žiada, aby parlamentný výbor pôsobil v rámci SPZ s cieľom zamedziť finančne nákladnému a zložitému rozširovaniu počtu schôdzí, využiť systém regionálnych schôdzí SPZ a využiť jeho skúsenosti a podporiť synergiu medzi všetkými regiónmi EPA; zdôrazňuje, že je žiaduce, aby tento výbor pracoval pružne a aby bol schopný využívať odborné znalosti v oblasti obchodu a rozvoja, ktoré získali poslanci Európskeho parlamentu zapojení do posudzovania EPA vo výboroch;

| 5. | zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov krajín AKT, neštátnych subjektov a miestnych orgánov pri monitorovaní a riadení EPA a žiada Komisiu, aby zabezpečila ich zapojenie do prebiehajúceho procesu rokovaní, čo si vyžaduje jasný program ďalších rokovaní, ktorý prijmú krajiny AKT a Únia a ktorý bude vychádzať z participatívneho prístupu; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov krajín AKT, neštátnych subjektov a miestnych orgánov pri monitorovaní a riadení EPA a žiada Komisiu, aby zabezpečila ich zapojenie do prebiehajúceho procesu rokovaní, čo si vyžaduje jasný program ďalších rokovaní, ktorý prijmú krajiny AKT a Únia a ktorý bude vychádzať z participatívneho prístupu;

| 6. | zdôrazňuje obavy SPZ v súvislosti s dôsledkami súčasnej finančnej krízy a víta skutočnosť, že SPZ prijalo vyhlásenie z Port Moresby o celosvetovej finančnej a potravinovej kríze; vyzýva SPZ, aby viedlo pravidelne diskusie o tejto téme; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje obavy SPZ v súvislosti s dôsledkami súčasnej finančnej krízy a víta skutočnosť, že SPZ prijalo vyhlásenie z Port Moresby o celosvetovej finančnej a potravinovej kríze; vyzýva SPZ, aby viedlo pravidelne diskusie o tejto téme;

| 7. | s uspokojením víta záväzok člena Komisie zodpovedného za rozvoj a humanitárnu pomoc prijatý počas uvedeného zasadnutia SPZ v Kigali, ktorý sa týka predkladania národných a regionálnych strategických dokumentov pre krajiny AKT (obdobie 2008 – 2013) na demokratické preskúmanie parlamentmi, a víta prácu, ktorú už niektoré parlamenty krajín AKT uskutočnili v súvislosti s analýzou týchto dokumentov; |
| --- | --- |

7.

s uspokojením víta záväzok člena Komisie zodpovedného za rozvoj a humanitárnu pomoc prijatý počas uvedeného zasadnutia SPZ v Kigali, ktorý sa týka predkladania národných a regionálnych strategických dokumentov pre krajiny AKT (obdobie 2008 – 2013) na demokratické preskúmanie parlamentmi, a víta prácu, ktorú už niektoré parlamenty krajín AKT uskutočnili v súvislosti s analýzou týchto dokumentov;

| 8. | v tejto súvislosti pripomína, že je potrebné úzko zapojiť parlamenty do demokratického procesu a národných stratégií rozvoja; poukazuje na ich dôležitú úlohu pri vypracovaní, sledovaní a kontrole rozvojových politík; |
| --- | --- |

8.

v tejto súvislosti pripomína, že je potrebné úzko zapojiť parlamenty do demokratického procesu a národných stratégií rozvoja; poukazuje na ich dôležitú úlohu pri vypracovaní, sledovaní a kontrole rozvojových politík;

| 9. | vyzýva parlamenty krajín AKT, aby žiadali svoje vlády a aj Komisiu o to, aby boli zapájané do prípravy a uplatňovania národných a regionálnych strategických dokumentov, ktoré sa týkajú spolupráce medzi Úniou a ich krajinou (obdobie 2008 – 2013); |
| --- | --- |

9.

vyzýva parlamenty krajín AKT, aby žiadali svoje vlády a aj Komisiu o to, aby boli zapájané do prípravy a uplatňovania národných a regionálnych strategických dokumentov, ktoré sa týkajú spolupráce medzi Úniou a ich krajinou (obdobie 2008 – 2013);

| 10. | žiada Komisiu, aby poskytla parlamentom krajín AKT všetky dostupné informácie a aby im pomohla pri uskutočňovaní demokratickej kontroly najmä podporou kapacít; |
| --- | --- |

10.

žiada Komisiu, aby poskytla parlamentom krajín AKT všetky dostupné informácie a aby im pomohla pri uskutočňovaní demokratickej kontroly najmä podporou kapacít;

| 11. | podporuje začlenenie Európskeho rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu Únie s cieľom posilniť súdržnosť, transparentnosť a efektívnosť politiky rozvojovej spolupráce a zabezpečiť jej demokratickú kontrolu; zdôrazňuje, že začlenenie ERF do rozpočtu Únie predstavuje takisto vhodnú reakciu na ťažkosti s uplatňovaním a ratifikáciou po sebe nasledujúcich ERF; |
| --- | --- |

11.

podporuje začlenenie Európskeho rozvojového fondu (ERF) do rozpočtu Únie s cieľom posilniť súdržnosť, transparentnosť a efektívnosť politiky rozvojovej spolupráce a zabezpečiť jej demokratickú kontrolu; zdôrazňuje, že začlenenie ERF do rozpočtu Únie predstavuje takisto vhodnú reakciu na ťažkosti s uplatňovaním a ratifikáciou po sebe nasledujúcich ERF;

| 12. | vyzýva parlamenty, aby uskutočňovali dôslednú parlamentnú kontrolu v súvislosti s ERF; zdôrazňuje prednostné postavenie SPZ v tejto diskusii a vyzýva SPZ, ako aj parlamenty krajín AKT, aby sa na nej aktívne podieľali najmä v rámci revízie Dohody z Cotonou, ktorá je plánovaná na rok 2010; trvá na tom, aby bolo SPZ zapojené do celého postupu rokovaní o tejto revízii; |
| --- | --- |

12.

vyzýva parlamenty, aby uskutočňovali dôslednú parlamentnú kontrolu v súvislosti s ERF; zdôrazňuje prednostné postavenie SPZ v tejto diskusii a vyzýva SPZ, ako aj parlamenty krajín AKT, aby sa na nej aktívne podieľali najmä v rámci revízie Dohody z Cotonou, ktorá je plánovaná na rok 2010; trvá na tom, aby bolo SPZ zapojené do celého postupu rokovaní o tejto revízii;

| 13. | s uspokojením berie na vedomie, že SPZ má čoraz viac parlamentný, a teda aj politický charakter, že jeho členovia vyvíjajú čoraz väčšie úsilie a ich diskusie sú kvalitnejšie, čo predstavuje rozhodujúci prínos pre partnerstvo AKT – EÚ; |
| --- | --- |

13.

s uspokojením berie na vedomie, že SPZ má čoraz viac parlamentný, a teda aj politický charakter, že jeho členovia vyvíjajú čoraz väčšie úsilie a ich diskusie sú kvalitnejšie, čo predstavuje rozhodujúci prínos pre partnerstvo AKT – EÚ;

| 14. | domnieva sa, že uvedené uznesenia SPZ o situácii v Keni a Zimbabwe sú dôležitými príkladmi tohto posilneného dialógu; |
| --- | --- |

14.

domnieva sa, že uvedené uznesenia SPZ o situácii v Keni a Zimbabwe sú dôležitými príkladmi tohto posilneného dialógu;

| 15. | vyzýva SPZ, aby sa aj naďalej zaoberalo situáciou v Sudáne a najmä v Dárfúre, a to konkrétne posúdením pozície Únie a krajín AKT v súvislosti s obvineniami Medzinárodného trestného súdu; |
| --- | --- |

15.

vyzýva SPZ, aby sa aj naďalej zaoberalo situáciou v Sudáne a najmä v Dárfúre, a to konkrétne posúdením pozície Únie a krajín AKT v súvislosti s obvineniami Medzinárodného trestného súdu;

| 16. | vyzýva SPZ, aby sa aj naďalej zaoberalo situáciou v Somálsku, ktorá ohrozuje životy Somálčanov, predstavuje hrozbu v tomto regióne a je zdrojom celosvetovej nestability v dôsledku rastúceho počtu prípadov zločinnosti, extrémizmu a pirátstva; |
| --- | --- |

16.

vyzýva SPZ, aby sa aj naďalej zaoberalo situáciou v Somálsku, ktorá ohrozuje životy Somálčanov, predstavuje hrozbu v tomto regióne a je zdrojom celosvetovej nestability v dôsledku rastúceho počtu prípadov zločinnosti, extrémizmu a pirátstva;

| 17. | vyzýva SPZ, aby naďalej viedlo diskusie o znepokojujúcej situácii v Zimbabwe, kde voľby, ktoré sa uskutočnili v júli 2008, nepriniesli obnovenie demokracie, a kde hospodárska situácia vážne ohrozuje zdravie a životy miliónov občanov a stabilitu v regióne; |
| --- | --- |

17.

vyzýva SPZ, aby naďalej viedlo diskusie o znepokojujúcej situácii v Zimbabwe, kde voľby, ktoré sa uskutočnili v júli 2008, nepriniesli obnovenie demokracie, a kde hospodárska situácia vážne ohrozuje zdravie a životy miliónov občanov a stabilitu v regióne;

| 18. | vyzýva SPZ, aby naďalej prispievalo k úsiliu informovať medzinárodné spoločenstvo o konfliktoch, ktorými je postihnutá východná časť Konžskej demokratickej republiky, aby podporovalo politické riešenie krízy dosiahnuté rokovaniami a aby podporovalo každú akciu, ktorá by bola v rámci takéhoto riešenia navrhnutá; |
| --- | --- |

18.

vyzýva SPZ, aby naďalej prispievalo k úsiliu informovať medzinárodné spoločenstvo o konfliktoch, ktorými je postihnutá východná časť Konžskej demokratickej republiky, aby podporovalo politické riešenie krízy dosiahnuté rokovaniami a aby podporovalo každú akciu, ktorá by bola v rámci takéhoto riešenia navrhnutá;

| 19. | vyzýva SPZ, aby pokračovalo v dialógu s Panafrickým parlamentom a s parlamentmi regionálnych organizácií a aby tento dialóg prehlbovalo, pretože regionálna integrácia je dôležitá pre mier a rozvoj krajín AKT; |
| --- | --- |

19.

vyzýva SPZ, aby pokračovalo v dialógu s Panafrickým parlamentom a s parlamentmi regionálnych organizácií a aby tento dialóg prehlbovalo, pretože regionálna integrácia je dôležitá pre mier a rozvoj krajín AKT;

| 20. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že sa s SPZ dostatočne nekonzultovalo pri vypracovaní spoločnej stratégii EÚ – Afrika, a dúfa, že SPZ bude aktívne zapojené do uplatňovania tejto stratégie; |
| --- | --- |

20.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že sa s SPZ dostatočne nekonzultovalo pri vypracovaní spoločnej stratégii EÚ – Afrika, a dúfa, že SPZ bude aktívne zapojené do uplatňovania tejto stratégie;

| 21. | víta skutočnosť, že od roku 2008 sa uskutočňujú regionálne schôdze, ustanovené v Dohode z Cotonou a v rokovacom poriadku SPZ; zastáva názor, že tieto schôdze umožňujú skutočnú výmenu názorov o regionálnych problémoch vrátane predchádzania konfliktom a ich riešenia a že európske politiky prispievajú k zintenzívneniu regionálnej súdržnosti; zdôrazňuje, že tieto schôdze sú obzvlášť dobre načasované, pokiaľ ide o rokovania o EPA, ich uzatváranie a uplatňovanie, a že musia byť prioritou; blahoželá organizátorom dvoch veľmi úspešných schôdzí v Namíbii a na Vanuatu a podporuje usporiadanie ďalších schôdzí v oblasti Karibiku a západnej Afriky v roku 2009; |
| --- | --- |

21.

víta skutočnosť, že od roku 2008 sa uskutočňujú regionálne schôdze, ustanovené v Dohode z Cotonou a v rokovacom poriadku SPZ; zastáva názor, že tieto schôdze umožňujú skutočnú výmenu názorov o regionálnych problémoch vrátane predchádzania konfliktom a ich riešenia a že európske politiky prispievajú k zintenzívneniu regionálnej súdržnosti; zdôrazňuje, že tieto schôdze sú obzvlášť dobre načasované, pokiaľ ide o rokovania o EPA, ich uzatváranie a uplatňovanie, a že musia byť prioritou; blahoželá organizátorom dvoch veľmi úspešných schôdzí v Namíbii a na Vanuatu a podporuje usporiadanie ďalších schôdzí v oblasti Karibiku a západnej Afriky v roku 2009;

| 22. | vyzýva SPZ, aby posilnilo úlohu svojho výboru pre politické veci, aby sa z neho v rámci partnerstva AKT – EÚ stalo skutočné fórum na prevenciu a riešenie konfliktov, a aby v tomto smere zovšeobecnilo diskusie o naliehavých situáciách v jednotlivých krajinách; teší sa z vykonanej práce v oblasti ochrany civilného obyvateľstva v rámci mierových operácií a z odhodlania vplývať na správu vecí verejných v krajinách AKT; |
| --- | --- |

22.

vyzýva SPZ, aby posilnilo úlohu svojho výboru pre politické veci, aby sa z neho v rámci partnerstva AKT – EÚ stalo skutočné fórum na prevenciu a riešenie konfliktov, a aby v tomto smere zovšeobecnilo diskusie o naliehavých situáciách v jednotlivých krajinách; teší sa z vykonanej práce v oblasti ochrany civilného obyvateľstva v rámci mierových operácií a z odhodlania vplývať na správu vecí verejných v krajinách AKT;

| 23. | ďalej víta správu výboru SPZ pre politické veci o skúsenostiach z európskeho regionálneho integračného procesu uplatniteľných v krajinách AKT, ktorá bola prijatá v Ľubľane v marci 2008 a ktorá zdôrazňuje kľúčové výhody integrácie, ako sú mier a bezpečnosť, zabránenie zmeny možných konfliktov na ozbrojené konflikty, prosperitu, blahobyt, demokraciu a dodržiavanie ľudských práv; |
| --- | --- |

23.

ďalej víta správu výboru SPZ pre politické veci o skúsenostiach z európskeho regionálneho integračného procesu uplatniteľných v krajinách AKT, ktorá bola prijatá v Ľubľane v marci 2008 a ktorá zdôrazňuje kľúčové výhody integrácie, ako sú mier a bezpečnosť, zabránenie zmeny možných konfliktov na ozbrojené konflikty, prosperitu, blahobyt, demokraciu a dodržiavanie ľudských práv;

| 24. | s uspokojením berie na vedomie zámer vyjadrený výborom SPZ pre hospodársky rozvoj, financie a obchod začať s analýzou strategických regionálnych dokumentov pre regióny AKT; |
| --- | --- |

24.

s uspokojením berie na vedomie zámer vyjadrený výborom SPZ pre hospodársky rozvoj, financie a obchod začať s analýzou strategických regionálnych dokumentov pre regióny AKT;

| 25. | poukazuje na úlohu, ktorú zohráva výbor SPZ pre sociálne veci a životné prostredie v oblasti detskej práce, a na jeho odhodlanie pokračovať v analýze sociálnej situácie mladých v krajinách AKT; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na úlohu, ktorú zohráva výbor SPZ pre sociálne veci a životné prostredie v oblasti detskej práce, a na jeho odhodlanie pokračovať v analýze sociálnej situácie mladých v krajinách AKT;

| 26. | ďalej víta správu výboru SPZ pre sociálne veci a životné prostredie o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch programov štrukturálnych úprav, ktorá bola prijatá v Ľubľane a ktorá obhajuje názor, že prax, na základe ktorej pôžičky Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu podliehajú podmienkam hospodárskej politiky, mala katastrofálne sociálne a environmentálne následky pre krajiny AKT a mala by byť nahradená úverovou politikou špecifickou pre danú krajinu, ktorá by sa zameriavala na zníženie chudoby; |
| --- | --- |

26.

ďalej víta správu výboru SPZ pre sociálne veci a životné prostredie o sociálnych a environmentálnych dôsledkoch programov štrukturálnych úprav, ktorá bola prijatá v Ľubľane a ktorá obhajuje názor, že prax, na základe ktorej pôžičky Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu podliehajú podmienkam hospodárskej politiky, mala katastrofálne sociálne a environmentálne následky pre krajiny AKT a mala by byť nahradená úverovou politikou špecifickou pre danú krajinu, ktorá by sa zameriavala na zníženie chudoby;

| 27. | vyzýva SPZ, aby nástojilo na svojom úzkom zapojení do procesu revízie Dohody z Cotonou, ktorý sa začne v roku 2009, s cieľom zabezpečiť posilnenie úlohy a činností SPZ v budúcnosti; |
| --- | --- |

27.

vyzýva SPZ, aby nástojilo na svojom úzkom zapojení do procesu revízie Dohody z Cotonou, ktorý sa začne v roku 2009, s cieľom zabezpečiť posilnenie úlohy a činností SPZ v budúcnosti;

| 28. | s uspokojením berie na vedomie skutočnosť, že na schôdzach SPZ sa čoraz väčšmi zúčastňujú aj neštátne subjekty, čo bolo zdôraznené pri debate, ktorá viedla k uvedenému vyhláseniu o súčasnej celosvetovej hospodárskej a potravinovej kríze z Port Moresby z novembra 2008, ako aj v správe ekonomických a sociálnych partnerov o EPA predložených na zasadnutí SPZ v Ľubľane v marci 2008; |
| --- | --- |

28.

s uspokojením berie na vedomie skutočnosť, že na schôdzach SPZ sa čoraz väčšmi zúčastňujú aj neštátne subjekty, čo bolo zdôraznené pri debate, ktorá viedla k uvedenému vyhláseniu o súčasnej celosvetovej hospodárskej a potravinovej kríze z Port Moresby z novembra 2008, ako aj v správe ekonomických a sociálnych partnerov o EPA predložených na zasadnutí SPZ v Ľubľane v marci 2008;

| 29. | vyjadruje želanie, aby sekretariát krajín AKT a Európsky parlament do svojej výročnej správy o činnosti SPZ zahrnul spoločnú úvahu o podmienkach fungovania SPZ, a to najmä o oddelenom hlasovaní jednotlivých kolégií, rovnakom prístupe k poslancom, ako aj o spoločných vyšetrovacích a volebných pozorovateľských misiách; |
| --- | --- |

29.

vyjadruje želanie, aby sekretariát krajín AKT a Európsky parlament do svojej výročnej správy o činnosti SPZ zahrnul spoločnú úvahu o podmienkach fungovania SPZ, a to najmä o oddelenom hlasovaní jednotlivých kolégií, rovnakom prístupe k poslancom, ako aj o spoločných vyšetrovacích a volebných pozorovateľských misiách;

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, Rade AKT, predsedníctvu AKT, ako aj vládam a parlamentom Slovinska a Papuy Novej Guiney. |
| --- | --- |

30.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, Rade AKT, predsedníctvu AKT, ako aj vládam a parlamentom Slovinska a Papuy Novej Guiney.

---

(1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ C 231, 26.9.2003, s. 68.

(3)  AKT-EÚ/100.291/08/v konečnom znení.

(4)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.

(5)  Ú. v. EÚ C 58, 1.3.2008, s. 44.

(6)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 42.

(7)  Ú. v. EÚ C 271, 25.10.2008, s. 20.

(8)  Ú. v. EÚ C 271, 25.10.2008, s. 27.

(9)  Ú. v. EÚ C 271, 25.10.2008, s. 32.

(10)  Ú. v. EÚ C 271, 25.10.2008, s. 37.

(11)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 19.

(12)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 26.

(13)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 31.

(14)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 37.

(15)  Ú. v. EÚ C 61, 16.3.2009, s. 40.

(16)  SPZ 100 288.

(17)  SPZ 100 452.

(18)  SPZ 100.448.

(19)  Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie: Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci (Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1).

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/38

---

Utorok, 24. marca 2009Najlepšie postupy v oblasti regionálnej politiky a prekážky vo využívaní štrukturálnych fondov

P6_TA(2009)0156

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o najlepších postupoch v oblasti regionálnej politiky a prekážkach vo využívaní štrukturálnych fondov (2008/2061(INI))

2010/C 117 E/07

Európsky parlament,

so zreteľom na program URBACT, organizovaný v rámci iniciatívy URBAN, ktorý napomáha a rozvíja najlepšie postupy a výmeny skúseností medzi viac ako 200 mestami Európskej únie,

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (2),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (3),

so zreteľom na články 158 a 159 Zmluvy o ES,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Lisabone v dňoch 23. a 24. marca 2000,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júna 2008 s názvom Piata správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)0371),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2008 s názvom Zelená kniha o územnej súdržnosti – Z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. novembra 2006 s názvom Regióny pre ekonomickú zmenu (KOM(2006)0675),

so zreteľom na štúdiu svojho odboru pre štrukturálnu politiku a politiku súdržnosti s názvom Najlepšie postupy v oblasti regionálnej politiky a prekážky vo využívaní štrukturálnych fondov,

so zreteľom na verejné vypočutie, ktoré 17. júla 2008 usporiadal Výbor Európskeho parlamentu pre regionálny rozvoj,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre rozpočet (A6-0095/2009),

| A. | keďže politika súdržnosti patrí k najvýznamnejším oblastiam politiky v Európskej únii, a to nielen z hľadiska jej rozpočtu, ale predovšetkým preto, že je základným pilierom v procese európskej integrácie a vzhľadom na jej význam pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť Európskej únie, ako aj pre rozvoj všetkých jej 268 regiónov tým, že znižuje nedostatky a rozdiely v rozvoji a zlepšuje život všetkých občanov EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže politika súdržnosti patrí k najvýznamnejším oblastiam politiky v Európskej únii, a to nielen z hľadiska jej rozpočtu, ale predovšetkým preto, že je základným pilierom v procese európskej integrácie a vzhľadom na jej význam pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť Európskej únie, ako aj pre rozvoj všetkých jej 268 regiónov tým, že znižuje nedostatky a rozdiely v rozvoji a zlepšuje život všetkých občanov EÚ,

| B. | keďže regióny Európskej únie vo všeobecnosti čelia podobným problémom, no ich dosah sa v jednotlivých regiónoch značne líši vzhľadom na špecifickosť ich rázu (napríklad ostrovné či horské oblasti) a obyvateľstvo; ide o problémy, akými sú globalizácia a s ňou spojená zrýchlená hospodárska reštrukturalizácia, uvoľňovanie obchodných vzťahov, vplyv technologickej revolúcie a zmeny klímy, rozvoj znalostnej ekonomiky, demografické zmeny, vyľudňovanie a zvyšujúca sa miera prisťahovalectva, |
| --- | --- |

B.

keďže regióny Európskej únie vo všeobecnosti čelia podobným problémom, no ich dosah sa v jednotlivých regiónoch značne líši vzhľadom na špecifickosť ich rázu (napríklad ostrovné či horské oblasti) a obyvateľstvo; ide o problémy, akými sú globalizácia a s ňou spojená zrýchlená hospodárska reštrukturalizácia, uvoľňovanie obchodných vzťahov, vplyv technologickej revolúcie a zmeny klímy, rozvoj znalostnej ekonomiky, demografické zmeny, vyľudňovanie a zvyšujúca sa miera prisťahovalectva,

| C. | keďže najlepšie výsledky, posilnenie vedomostnej základne a zlepšenie hospodárskej súťaže sa často dosahujú v rámci projektov prostredníctvom spolupráce medzi verejným sektorom, podnikmi, sektorom vzdelávania a miestnymi zainteresovanými stranami, |
| --- | --- |

C.

keďže najlepšie výsledky, posilnenie vedomostnej základne a zlepšenie hospodárskej súťaže sa často dosahujú v rámci projektov prostredníctvom spolupráce medzi verejným sektorom, podnikmi, sektorom vzdelávania a miestnymi zainteresovanými stranami,

| D. | keďže pri riešení týchto úloh nemožno v plnej miere rozvinúť potenciál politiky súdržnosti, pretože prípadní žiadatelia o pomoc sa v súvislosti s využívaním štrukturálnych fondov Európskej únie stretávajú s veľkými prekážkami, akými sú:






  — | neprimerané administratívne zaťaženie; |
| --- | --- | --- |

D.

keďže pri riešení týchto úloh nemožno v plnej miere rozvinúť potenciál politiky súdržnosti, pretože prípadní žiadatelia o pomoc sa v súvislosti s využívaním štrukturálnych fondov Európskej únie stretávajú s veľkými prekážkami, akými sú:

—

neprimerané administratívne zaťaženie;

| — | príliš obsiahle a ťažko zrozumiteľné pravidlá, v niektorých prípadoch dostupné len on-line, čím sa z prístupu k týmto prostriedkom vylúčia mnohí potenciálni príjemcovia; |
| --- | --- |

—

príliš obsiahle a ťažko zrozumiteľné pravidlá, v niektorých prípadoch dostupné len on-line, čím sa z prístupu k týmto prostriedkom vylúčia mnohí potenciálni príjemcovia;

| — | častá zmena kvalifikačných kritérií a požadovanej dokumentácie zo strany niektorých členských štátov; |
| --- | --- |

—

častá zmena kvalifikačných kritérií a požadovanej dokumentácie zo strany niektorých členských štátov;

| — | netransparentné procesy rozhodovania a pravidlá spolufinancovania a oneskorené platby; |
| --- | --- |

—

netransparentné procesy rozhodovania a pravidlá spolufinancovania a oneskorené platby;

| — | pomalá a ťažkopádna ústredne riadená správa členských štátov a uplatňovanie pravidiel spôsobom, ktorý zvyšuje administratívnu záťaž vedie k nedostatočnému poskytovaniu informácií; |
| --- | --- |

—

pomalá a ťažkopádna ústredne riadená správa členských štátov a uplatňovanie pravidiel spôsobom, ktorý zvyšuje administratívnu záťaž vedie k nedostatočnému poskytovaniu informácií;

| — | nedostatočná decentralizovaná administratívna kapacita a rozličné modely regionálnej správy v členských štátoch, ktoré znemožňujú existenciu porovnávacích údajov a výmenu najlepších postupov; |
| --- | --- |

—

nedostatočná decentralizovaná administratívna kapacita a rozličné modely regionálnej správy v členských štátoch, ktoré znemožňujú existenciu porovnávacích údajov a výmenu najlepších postupov;

| — | takmer neexistujúce možnosti koordinácie medzi regiónmi; |
| --- | --- |

—

takmer neexistujúce možnosti koordinácie medzi regiónmi;

| — | nedostatok fungujúcej spolupráce medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

nedostatok fungujúcej spolupráce medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi,

| E. | keďže niektoré zo súčasných chýb v oblasti politiky súdržnosti sú dôsledkom týchto prekážok, |
| --- | --- |

E.

keďže niektoré zo súčasných chýb v oblasti politiky súdržnosti sú dôsledkom týchto prekážok,

| F. | keďže oneskorenia v uplatňovaní štrukturálnej politiky sú čiastočne spôsobené nadmernou strnulosťou postupov a keďže by sa preto malo zvážiť zjednodušenie týchto postupov a jasné rozdelenie úloh a právomocí medzi EÚ, členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi, |
| --- | --- |

F.

keďže oneskorenia v uplatňovaní štrukturálnej politiky sú čiastočne spôsobené nadmernou strnulosťou postupov a keďže by sa preto malo zvážiť zjednodušenie týchto postupov a jasné rozdelenie úloh a právomocí medzi EÚ, členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi,

| 1. | zdôrazňuje, že hoci treba brať do úvahy pridanú hodnotu šírenia najlepších postupov medzi širokou verejnosťou, pokiaľ ide o zlepšenú komunikáciu a efektívnosť nákladov, pokusy o zavedenie týchto postupov do regionálnej politiky EÚ by mali byť zamerané najmä na riadiace orgány, ktoré by mali byť vedené k vypracovaniu pravidiel upravujúcich prístup k štrukturálnym prostriedkom, aby výmena informácií a skúseností mohla prispieť k značnému zlepšeniu kvality projektov prostredníctvom poskytovania riešení spoločných problémov a výberu efektívnejších a cielenejších zásahov; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že hoci treba brať do úvahy pridanú hodnotu šírenia najlepších postupov medzi širokou verejnosťou, pokiaľ ide o zlepšenú komunikáciu a efektívnosť nákladov, pokusy o zavedenie týchto postupov do regionálnej politiky EÚ by mali byť zamerané najmä na riadiace orgány, ktoré by mali byť vedené k vypracovaniu pravidiel upravujúcich prístup k štrukturálnym prostriedkom, aby výmena informácií a skúseností mohla prispieť k značnému zlepšeniu kvality projektov prostredníctvom poskytovania riešení spoločných problémov a výberu efektívnejších a cielenejších zásahov;

| 2. | poukazuje na potrebu zjednodušiť postupy realizácie projektov a programov štrukturálnych fondov, najmä čo sa týka riadiacich a kontrolných systémov; v tejto súvislosti preto víta regulačnú revíziu balíka štrukturálnych fondov v reakcii na súčasnú finančnú krízu; netrpezlivo očakáva ďalšie návrhy Komisie v tejto oblasti, ktoré majú byť oznámené v nadchádzajúcich mesiacoch; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na potrebu zjednodušiť postupy realizácie projektov a programov štrukturálnych fondov, najmä čo sa týka riadiacich a kontrolných systémov; v tejto súvislosti preto víta regulačnú revíziu balíka štrukturálnych fondov v reakcii na súčasnú finančnú krízu; netrpezlivo očakáva ďalšie návrhy Komisie v tejto oblasti, ktoré majú byť oznámené v nadchádzajúcich mesiacoch;

Odstraňovanie prekážok

| 3. | vyzýva Komisiu, aby v záujme odstránenia uvedených prekážok okrem iného:






  — | stanovila dlhodobé kritériá hodnotenia projektov, ktoré sú spolufinancované zo štrukturálnych fondov Európskej únie; |
| --- | --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby v záujme odstránenia uvedených prekážok okrem iného:

—

stanovila dlhodobé kritériá hodnotenia projektov, ktoré sú spolufinancované zo štrukturálnych fondov Európskej únie;

| — | nehodnotila inovačné projekty podľa kritérií hodnotenia platných pre ostatné projekty, ale aby vypracovala špecifické kritériá hodnotenia inovačných projektov, ktoré vo svojej podstate pripúšťajú vyššiu mieru chybovosti; |
| --- | --- |

—

nehodnotila inovačné projekty podľa kritérií hodnotenia platných pre ostatné projekty, ale aby vypracovala špecifické kritériá hodnotenia inovačných projektov, ktoré vo svojej podstate pripúšťajú vyššiu mieru chybovosti;

| — | skrátila maximálnu dobu uchovávania projektovej dokumentácie na kontrolné účely Komisie zo súčasných desať rokov na tri roky; |
| --- | --- |

—

skrátila maximálnu dobu uchovávania projektovej dokumentácie na kontrolné účely Komisie zo súčasných desať rokov na tri roky;

| — | vypracovala osobitné politické opatrenia a nové kvalitatívne ukazovatele pre regióny so špecifickým geografickým rázom, napríklad hornaté a riedko osídlené oblasti, najvzdialenejšie, hraničné a ostrovné regióny, a aby primerane prispôsobila územný rozmer politických zásahov s cieľom podpory územnej súdržnosti Európskej únie; |
| --- | --- |

—

vypracovala osobitné politické opatrenia a nové kvalitatívne ukazovatele pre regióny so špecifickým geografickým rázom, napríklad hornaté a riedko osídlené oblasti, najvzdialenejšie, hraničné a ostrovné regióny, a aby primerane prispôsobila územný rozmer politických zásahov s cieľom podpory územnej súdržnosti Európskej únie;

| — | zjednodušila kontrolný systém a snažila sa zaviesť jednotný kontrolný systém; |
| --- | --- |

—

zjednodušila kontrolný systém a snažila sa zaviesť jednotný kontrolný systém;

| — | upravila normy v oblasti zmlúv o verejných zákazkách v záujme ich zjednodušenia a harmonizovania; |
| --- | --- |

—

upravila normy v oblasti zmlúv o verejných zákazkách v záujme ich zjednodušenia a harmonizovania;

| — | skoordinovala pravidlá týkajúce sa oprávnenosti nákladov s členskými štátmi; |
| --- | --- |

—

skoordinovala pravidlá týkajúce sa oprávnenosti nákladov s členskými štátmi;

| — | zabezpečila vo väčšom rozsahu zálohové platby pre príjemcov; |
| --- | --- |

—

zabezpečila vo väčšom rozsahu zálohové platby pre príjemcov;

| — | zlepšila koordináciu opatrení vykonávaných a spolufinancovaných v rámci politiky súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politiky II (rozvoj vidieckych oblastí); |
| --- | --- |

—

zlepšila koordináciu opatrení vykonávaných a spolufinancovaných v rámci politiky súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politiky II (rozvoj vidieckych oblastí);

| — | zabezpečila väčšiu pružnosť programov technickej pomoci; |
| --- | --- |

—

zabezpečila väčšiu pružnosť programov technickej pomoci;

| — | zaviedla mechanizmy na podporu sietí pre spoluprácu a uľahčila riadenie skupinových projektov; |
| --- | --- |

—

zaviedla mechanizmy na podporu sietí pre spoluprácu a uľahčila riadenie skupinových projektov;

| — | znížila administratívne zaťaženie vytvárané týmito projektmi a udržiavala ho v rozsahu, ktorý je úmerný veľkosti daného projektu; |
| --- | --- |

—

znížila administratívne zaťaženie vytvárané týmito projektmi a udržiavala ho v rozsahu, ktorý je úmerný veľkosti daného projektu;

| — | zjednodušila, objasnila a urýchlila postupy uplatňované pri projektoch a zabezpečila ich väčšiu orientáciu na výsledky; |
| --- | --- |

—

zjednodušila, objasnila a urýchlila postupy uplatňované pri projektoch a zabezpečila ich väčšiu orientáciu na výsledky;

| — | aktívne podporovala členské štáty pri budovaní účinného systému spolupráce a spoločnej zodpovednosti medzi svojimi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi úrovňami; |
| --- | --- |

—

aktívne podporovala členské štáty pri budovaní účinného systému spolupráce a spoločnej zodpovednosti medzi svojimi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi úrovňami;

| — | uľahčila prístup k finančným prostriedkom prostredníctvom užšej spolupráce s národnými vládami s cieľom znížiť čas spracovania dokumentácie; |
| --- | --- |

—

uľahčila prístup k finančným prostriedkom prostredníctvom užšej spolupráce s národnými vládami s cieľom znížiť čas spracovania dokumentácie;

| — | pripravila harmonogram uskutočnenia aktívnych opatrení zameraných na odstraňovanie prekážok a zlepšovanie dostupnosti finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

—

pripravila harmonogram uskutočnenia aktívnych opatrení zameraných na odstraňovanie prekážok a zlepšovanie dostupnosti finančných prostriedkov;

| 4. | okrem toho odporúča Komisii, aby vypracovala zosúladený, všeobecne prístupný postup medziregionálnej výmeny najlepších postupov s cieľom umožniť aktérom v oblasti politiky súdržnosti využívať skúsenosti ostatných; |
| --- | --- |

4.

okrem toho odporúča Komisii, aby vypracovala zosúladený, všeobecne prístupný postup medziregionálnej výmeny najlepších postupov s cieľom umožniť aktérom v oblasti politiky súdržnosti využívať skúsenosti ostatných;

| 5. | upozorňuje osobitne na to, že zisťovanie najlepších postupov nesmie žiadateľom a predkladateľom projektov spôsobiť dodatočnú administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje osobitne na to, že zisťovanie najlepších postupov nesmie žiadateľom a predkladateľom projektov spôsobiť dodatočnú administratívnu záťaž;

| 6. | požaduje, aby administratívna záťaž pri využívaní štrukturálnych fondov bola čo najnižšia a aby ju zbytočne nezvyšovali individuálne podmienky stanovené jednotlivými členskými štátmi; |
| --- | --- |

6.

požaduje, aby administratívna záťaž pri využívaní štrukturálnych fondov bola čo najnižšia a aby ju zbytočne nezvyšovali individuálne podmienky stanovené jednotlivými členskými štátmi;

| 7. | opakuje svoju podporu postupu zameranému na to, aby každý členský štát vypracoval vnútroštátne výročné vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoločného riadenia fondov Spoločenstva, a žiada, aby sa tento postup stal štandardným postupom; |
| --- | --- |

7.

opakuje svoju podporu postupu zameranému na to, aby každý členský štát vypracoval vnútroštátne výročné vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoločného riadenia fondov Spoločenstva, a žiada, aby sa tento postup stal štandardným postupom;

Všeobecné a tematické kritéria určovania najlepších postupov

| 8. | oceňuje prístup zakotvený v iniciatíve Regióny pre ekonomickú zmenu, podľa ktorého sa majú najlepšie postupy jednak určovať prostredníctvom každoročného ocenenia REGIO STARS a zverejňovať sa a jednak sa má súčasne zriadiť internetová stránka, ktorá by tieto najlepšie postupy uvádzala; upozorňuje na to, že samotná internetová stránka má len obmedzenú účinnosť; |
| --- | --- |

8.

oceňuje prístup zakotvený v iniciatíve Regióny pre ekonomickú zmenu, podľa ktorého sa majú najlepšie postupy jednak určovať prostredníctvom každoročného ocenenia REGIO STARS a zverejňovať sa a jednak sa má súčasne zriadiť internetová stránka, ktorá by tieto najlepšie postupy uvádzala; upozorňuje na to, že samotná internetová stránka má len obmedzenú účinnosť;

| 9. | kritizuje nedostatočnú transparentnosť objektívnych podkladov Komisie na určovanie najlepších postupov; |
| --- | --- |

9.

kritizuje nedostatočnú transparentnosť objektívnych podkladov Komisie na určovanie najlepších postupov;

| 10. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na rozmanité využívanie pojmu najlepšie postupy (best practices), ako aj často paralelne používané pojmy osvedčené postupy (good practices) a úspechy (succes stories), zostavila jasný a politike súdržnosti zodpovedajúci katalóg kritérií, ktorým sa umožní odlišovať tieto najlepšie postupy od postupov, ktoré sa vzťahujú ma iné projekty; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na rozmanité využívanie pojmu najlepšie postupy (best practices), ako aj často paralelne používané pojmy osvedčené postupy (good practices) a úspechy (succes stories), zostavila jasný a politike súdržnosti zodpovedajúci katalóg kritérií, ktorým sa umožní odlišovať tieto najlepšie postupy od postupov, ktoré sa vzťahujú ma iné projekty;

| 11. | odporúča Komisii, aby pri určovaní najlepších postupov zohľadňovala tieto body:






  — | kvalita projektu; |
| --- | --- | --- |

11.

odporúča Komisii, aby pri určovaní najlepších postupov zohľadňovala tieto body:

—

kvalita projektu;

| — | zabezpečenie uplatňovania zásady partnerstva; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie uplatňovania zásady partnerstva;

| — | trvalá udržateľnosť príslušného opatrenia; |
| --- | --- |

—

trvalá udržateľnosť príslušného opatrenia;

| — | prínos z hľadiska rovnosti príležitostí a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

—

prínos z hľadiska rovnosti príležitostí a rodovej rovnosti;

| — | inovačný charakter projektu; |
| --- | --- |

—

inovačný charakter projektu;

| — | integrovaný prístup medzi sektorovými a územnými politikami EÚ; |
| --- | --- |

—

integrovaný prístup medzi sektorovými a územnými politikami EÚ;

| — | účinnosť využívania finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

—

účinnosť využívania finančných prostriedkov;

| — | trvanie projektu pred začatím jeho realizácie; |
| --- | --- |

—

trvanie projektu pred začatím jeho realizácie;

| — | dôsledná realizácia projektu z hľadiska časového rozvrhu a organizácie; |
| --- | --- |

—

dôsledná realizácia projektu z hľadiska časového rozvrhu a organizácie;

| — | význam podnetu pre región alebo EÚ ako celok; |
| --- | --- |

—

význam podnetu pre región alebo EÚ ako celok;

| — | vplyv na zamestnanosť; |
| --- | --- |

—

vplyv na zamestnanosť;

| — | možnosti pre MSP; |
| --- | --- |

—

možnosti pre MSP;

| — | uľahčenie vytvárania sietí a územná spolupráca medzi regiónmi; |
| --- | --- |

—

uľahčenie vytvárania sietí a územná spolupráca medzi regiónmi;

| — | možnosť prenesenia projektu v zmysle jeho uplatniteľnosti v iných regiónoch Európskej únie; |
| --- | --- |

—

možnosť prenesenia projektu v zmysle jeho uplatniteľnosti v iných regiónoch Európskej únie;

| — | pridaná hodnota činností v rámci politík Európskej únie; |
| --- | --- |

—

pridaná hodnota činností v rámci politík Európskej únie;

| — | pozitívny dosah projektu na občanov, regióny a členské štáty a spoločnosť ako celok; |
| --- | --- |

—

pozitívny dosah projektu na občanov, regióny a členské štáty a spoločnosť ako celok;

| 12. | zdôrazňuje, že všetky kritériá na zvýrazňovanie najlepších postupov musia byť jasne merateľné a spoľahlivé, aby sa zamedzilo sporom, nežiaducim účinkom a subjektívnym úsudkom, ktoré by mohli podkopať celý projekt hodnotenia postupu založeného na týchto kritériách; preto vyzýva Komisiu, aby jasne opísala tak obsah týchto kritérií, ako aj spôsob ich uplatňovania; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že všetky kritériá na zvýrazňovanie najlepších postupov musia byť jasne merateľné a spoľahlivé, aby sa zamedzilo sporom, nežiaducim účinkom a subjektívnym úsudkom, ktoré by mohli podkopať celý projekt hodnotenia postupu založeného na týchto kritériách; preto vyzýva Komisiu, aby jasne opísala tak obsah týchto kritérií, ako aj spôsob ich uplatňovania;

| 13. | na základe analýzy mnohých projektov z rôznych regiónov EÚ odporúča, aby sa zohľadňovali ďalšie faktory pri určovaní najlepších postupov v tých oblastiach politiky súdržnosti, ktoré majú osobitný význam pre rozvoj špecifických regiónov a pre EÚ ako celok a ktoré sa vyznačujú veľkou rozmanitosťou prístupov k ich realizácii; |
| --- | --- |

13.

na základe analýzy mnohých projektov z rôznych regiónov EÚ odporúča, aby sa zohľadňovali ďalšie faktory pri určovaní najlepších postupov v tých oblastiach politiky súdržnosti, ktoré majú osobitný význam pre rozvoj špecifických regiónov a pre EÚ ako celok a ktoré sa vyznačujú veľkou rozmanitosťou prístupov k ich realizácii;

| 14. | pre oblasť výskumu a vývoja/inovácií odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | vysokokvalitné investície do vedy a výskumu; |
| --- | --- | --- |

14.

pre oblasť výskumu a vývoja/inovácií odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

vysokokvalitné investície do vedy a výskumu;

| — | prepojenie hospodárstva, vedy a výskumných ústavov, s osobitným dôrazom na posilnenie MSP, v neposlednom rade ako prostriedok na podporu územného rozvoja; |
| --- | --- |

—

prepojenie hospodárstva, vedy a výskumných ústavov, s osobitným dôrazom na posilnenie MSP, v neposlednom rade ako prostriedok na podporu územného rozvoja;

| — | prepojenie vedeckých a výskumných inštitútov; |
| --- | --- |

—

prepojenie vedeckých a výskumných inštitútov;

| — | nové technológie budúcnosti a/alebo ich ďalší rozvoj a/alebo ich praktické uplatnenie; |
| --- | --- |

—

nové technológie budúcnosti a/alebo ich ďalší rozvoj a/alebo ich praktické uplatnenie;

| — | uplatňovanie nových technológií v tradičných odvetviach; |
| --- | --- |

—

uplatňovanie nových technológií v tradičných odvetviach;

| — | využitie v podnikateľskej sfére; |
| --- | --- |

—

využitie v podnikateľskej sfére;

| — | riešenia v kľúčových odvetviach EÚ, ako napr. ekológia a energetika; |
| --- | --- |

—

riešenia v kľúčových odvetviach EÚ, ako napr. ekológia a energetika;

| 15. | pre oblasť životného prostredia, klímy a trvalo udržateľnej energetickej politiky odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | opatrenia na ochranu obzvlášť ohrozených oblastí, najmä vôd, podľa ich jednotlivých špecifík (senzibilita); |
| --- | --- | --- |

15.

pre oblasť životného prostredia, klímy a trvalo udržateľnej energetickej politiky odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

opatrenia na ochranu obzvlášť ohrozených oblastí, najmä vôd, podľa ich jednotlivých špecifík (senzibilita);

| — | ochrana a účinné využívanie nedostatkových zdrojov; |
| --- | --- |

—

ochrana a účinné využívanie nedostatkových zdrojov;

| — | zodpovedný prístup k využívaniu zdrojov; |
| --- | --- |

—

zodpovedný prístup k využívaniu zdrojov;

| — | opatrenia na riešenie problému energetickej chudoby; |
| --- | --- |

—

opatrenia na riešenie problému energetickej chudoby;

| — | významné zvýšenie energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

—

významné zvýšenie energetickej účinnosti;

| — | významné zníženie spotreby energie; |
| --- | --- |

—

významné zníženie spotreby energie;

| — | zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

—

zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie;

| — | opatrenia na znižovanie emisií CO2; |
| --- | --- |

—

opatrenia na znižovanie emisií CO2;

| — | metódy a/alebo postupy zamerané na šetrné zaobchádzanie s nedostatkovými alebo ohrozenými zdrojmi; |
| --- | --- |

—

metódy a/alebo postupy zamerané na šetrné zaobchádzanie s nedostatkovými alebo ohrozenými zdrojmi;

| 16. | pre oblasť tvorby vysokokvalitných pracovných miest odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | zlepšovanie pracovných podmienok; |
| --- | --- | --- |

16.

pre oblasť tvorby vysokokvalitných pracovných miest odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

zlepšovanie pracovných podmienok;

| — | zvyšovanie počtu vysoko kvalitných pracovných miest; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie počtu vysoko kvalitných pracovných miest;

| — | trvalo udržateľné vytváranie pracovných miest zamerané na budúcnosť; |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľné vytváranie pracovných miest zamerané na budúcnosť;

| — | zaručenie rovnakého prístupu k trhu práce pre obe pohlavia; |
| --- | --- |

—

zaručenie rovnakého prístupu k trhu práce pre obe pohlavia;

| — | zvýšená produktivita; |
| --- | --- |

—

zvýšená produktivita;

| — | zvýšená konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

—

zvýšená konkurencieschopnosť;

| — | vytváranie pracovných miest nezávislých od miesta vykonávania práce, ako napríklad elektronické podnikanie; |
| --- | --- |

—

vytváranie pracovných miest nezávislých od miesta vykonávania práce, ako napríklad elektronické podnikanie;

| — | opatrenia na zvyšovanie špecializácie pracovnej sily; |
| --- | --- |

—

opatrenia na zvyšovanie špecializácie pracovnej sily;

| — | využívanie moderných informačných a komunikačných médií; |
| --- | --- |

—

využívanie moderných informačných a komunikačných médií;

| — | zosúladenie rodinného a pracovného života; |
| --- | --- |

—

zosúladenie rodinného a pracovného života;

| — | opatrenia zamerané na najzraniteľnejšie vrstvy obyvateľstva (napríklad na mladých ľudí, ženy, osoby so zdravotným postihnutím, prisťahovalcov, dlhodobo nezamestnané osoby, nezamestnané osoby nad 45 rokov, osoby bez vzdelania); |
| --- | --- |

—

opatrenia zamerané na najzraniteľnejšie vrstvy obyvateľstva (napríklad na mladých ľudí, ženy, osoby so zdravotným postihnutím, prisťahovalcov, dlhodobo nezamestnané osoby, nezamestnané osoby nad 45 rokov, osoby bez vzdelania);

| — | zlepšovanie prístupu k doprave, telekomunikáciám, vzdelávaniu a zdravotníckym službám a ich dostupnosti; |
| --- | --- |

—

zlepšovanie prístupu k doprave, telekomunikáciám, vzdelávaniu a zdravotníckym službám a ich dostupnosti;

| 17. | pre oblasť celoživotného vzdelávania odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | zlepšovanie kvality noriem v oblasti odbornej prípravy a zvyšovanie kvantity ponuky, predovšetkým s ohľadom na možnosti najviac znevýhodnených alebo ohrozených skupín obyvateľstva (napr. mladých ľudí, žien, zdravotne postihnutých osôb, prisťahovalcov, dlhodobo nezamestnaných osôb, nezamestnaných osôb nad 45 rokov, osôb bez vzdelania); |
| --- | --- | --- |

17.

pre oblasť celoživotného vzdelávania odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

zlepšovanie kvality noriem v oblasti odbornej prípravy a zvyšovanie kvantity ponuky, predovšetkým s ohľadom na možnosti najviac znevýhodnených alebo ohrozených skupín obyvateľstva (napr. mladých ľudí, žien, zdravotne postihnutých osôb, prisťahovalcov, dlhodobo nezamestnaných osôb, nezamestnaných osôb nad 45 rokov, osôb bez vzdelania);

| — | úzke prepojenie vzdelávania, odbornej prípravy a pracovného života; |
| --- | --- |

—

úzke prepojenie vzdelávania, odbornej prípravy a pracovného života;

| — | projekty kvalitatívne a kvantitatívne zodpovedajúce požiadavkám v oblasti odbornej prípravy; |
| --- | --- |

—

projekty kvalitatívne a kvantitatívne zodpovedajúce požiadavkám v oblasti odbornej prípravy;

| — | zavedenie a využívanie moderných technológií a postupov; |
| --- | --- |

—

zavedenie a využívanie moderných technológií a postupov;

| — | opatrenia motivujúce k ochote odborne sa vzdelávať a zamerané na jej udržiavanie; |
| --- | --- |

—

opatrenia motivujúce k ochote odborne sa vzdelávať a zamerané na jej udržiavanie;

| — | zvyšovanie účasti na odbornej príprave; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie účasti na odbornej príprave;

| — | celoživotné jazykové vzdelávanie; |
| --- | --- |

—

celoživotné jazykové vzdelávanie;

| 18. | pre oblasť integrovaného mestského rozvoja odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | dlhodobá integrovaná politika zameraná na miestnu hromadnú dopravu, chodcov, cyklistov a automobilovú dopravu v záujme účinnej integrácie rôznych druhov dopravy, a to tak verejnej, ako aj súkromnej; |
| --- | --- | --- |

18.

pre oblasť integrovaného mestského rozvoja odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

dlhodobá integrovaná politika zameraná na miestnu hromadnú dopravu, chodcov, cyklistov a automobilovú dopravu v záujme účinnej integrácie rôznych druhov dopravy, a to tak verejnej, ako aj súkromnej;

| — | účinné riadenie dopravy; |
| --- | --- |

—

účinné riadenie dopravy;

| — | podpora hospodárskeho rozvoja miest; |
| --- | --- |

—

podpora hospodárskeho rozvoja miest;

| — | zvyšovanie podnikateľských investícií, opatrenia na stimuláciu a zabezpečenie zamestnanosti s osobitným dôrazom na zamestnanosť mládeže, podnikanie a skvalitňovanie sociálneho života; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie podnikateľských investícií, opatrenia na stimuláciu a zabezpečenie zamestnanosti s osobitným dôrazom na zamestnanosť mládeže, podnikanie a skvalitňovanie sociálneho života;

| — | renovovanie a integrácia upadajúcich štvrtí a bývalých priemyselných zón; |
| --- | --- |

—

renovovanie a integrácia upadajúcich štvrtí a bývalých priemyselných zón;

| — | a zlepšenie kvality života v mestských oblastiach, napríklad dostupnosť a prístupnosť verejných služieb; |
| --- | --- |

—

a zlepšenie kvality života v mestských oblastiach, napríklad dostupnosť a prístupnosť verejných služieb;

| — | vytváranie zelených zón a rekreačných plôch a zvýšenie energetickej účinnosti a účinnosti hospodárenia s vodou, najmä v sektore bývania; |
| --- | --- |

—

vytváranie zelených zón a rekreačných plôch a zvýšenie energetickej účinnosti a účinnosti hospodárenia s vodou, najmä v sektore bývania;

| — | zariadenia pre zdravotne postihnuté osoby; |
| --- | --- |

—

zariadenia pre zdravotne postihnuté osoby;

| — | podpora opatrení zameraných na utužovanie vzťahov obyvateľov, najmä mladých ľudí, s ich mestami; |
| --- | --- |

—

podpora opatrení zameraných na utužovanie vzťahov obyvateľov, najmä mladých ľudí, s ich mestami;

| — | zohľadňovanie životného prostredia: mestských, prímestských a vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

—

zohľadňovanie životného prostredia: mestských, prímestských a vidieckych oblastí;

| — | obmedzenie nadmerného využívania pôdy prostredníctvom revitalizácie nevyužitých plôch a zamedzením neorganizovanému rozrastaniu miest; |
| --- | --- |

—

obmedzenie nadmerného využívania pôdy prostredníctvom revitalizácie nevyužitých plôch a zamedzením neorganizovanému rozrastaniu miest;

| — | lepšia prístupnosť mestských a dopravných zariadení pre osoby so zníženou pohyblivosťou; |
| --- | --- |

—

lepšia prístupnosť mestských a dopravných zariadení pre osoby so zníženou pohyblivosťou;

| — | zvyšovanie interakcie medzi mestami a vidieckymi oblasťami; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie interakcie medzi mestami a vidieckymi oblasťami;

| — | uplatňovanie integrovaného prístupu; |
| --- | --- |

—

uplatňovanie integrovaného prístupu;

| 19. | pre oblasť demografického rozvoja odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | všeobecný prístup k službám; |
| --- | --- | --- |

19.

pre oblasť demografického rozvoja odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

všeobecný prístup k službám;

| — | posilnenie opatrení na získavanie kvalifikovaných pracovných síl; |
| --- | --- |

—

posilnenie opatrení na získavanie kvalifikovaných pracovných síl;

| — | zvýšená účasť najzraniteľnejších skupín obyvateľstva prostredníctvom zlepšeného vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

—

zvýšená účasť najzraniteľnejších skupín obyvateľstva prostredníctvom zlepšeného vzdelávania a odbornej prípravy;

| — | opatrenia týkajúce sa pružného pracovného času; |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa pružného pracovného času;

| — | opatrenia na uľahčenie života pracujúcich rodičov umožňujúce zosúladenie rodinného a pracovného života; |
| --- | --- |

—

opatrenia na uľahčenie života pracujúcich rodičov umožňujúce zosúladenie rodinného a pracovného života;

| — | opatrenia na podporu plynulej integrácie migrantov; |
| --- | --- |

—

opatrenia na podporu plynulej integrácie migrantov;

| — | osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím a starších občanov; |
| --- | --- |

—

osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím a starších občanov;

| — | príspevok k udržaniu populačných úrovní (v oblastiach postihnutých vyľudňovaním); |
| --- | --- |

—

príspevok k udržaniu populačných úrovní (v oblastiach postihnutých vyľudňovaním);

| 20. | pre oblasť cezhraničnej spolupráce odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | zintenzívnenie cezhraničných kontaktov (kvalitatívne a kvantitatívne); |
| --- | --- | --- |

20.

pre oblasť cezhraničnej spolupráce odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

zintenzívnenie cezhraničných kontaktov (kvalitatívne a kvantitatívne);

| — | budovanie trvalých sietí alebo systémov dlhodobej spolupráce; |
| --- | --- |

—

budovanie trvalých sietí alebo systémov dlhodobej spolupráce;

| — | harmonizácia rôznych systémov a postupov; |
| --- | --- |

—

harmonizácia rôznych systémov a postupov;

| — | začleňovanie nových partnerov; |
| --- | --- |

—

začleňovanie nových partnerov;

| — | vytváranie finančnej nezávislosti; |
| --- | --- |

—

vytváranie finančnej nezávislosti;

| — | trvalý cezhraničný prenos a výmena vedomostí; |
| --- | --- |

—

trvalý cezhraničný prenos a výmena vedomostí;

| — | spoločný rozvoj potenciálu partnerských regiónov; |
| --- | --- |

—

spoločný rozvoj potenciálu partnerských regiónov;

| — | infraštrukturálne prepojenie medzi partnerskými regiónmi; |
| --- | --- |

—

infraštrukturálne prepojenie medzi partnerskými regiónmi;

| 21. | pre oblasť verejno-súkromných partnerstiev odporúča zohľadniť tieto faktory:






  — | kvalitatívne zlepšenie realizácie projektov z hľadiska účinnosti a ziskovosti; |
| --- | --- | --- |

21.

pre oblasť verejno-súkromných partnerstiev odporúča zohľadniť tieto faktory:

—

kvalitatívne zlepšenie realizácie projektov z hľadiska účinnosti a ziskovosti;

| — | zrýchlenie realizácie projektov; |
| --- | --- |

—

zrýchlenie realizácie projektov;

| — | transparentný mechanizmus rozloženia rizika; |
| --- | --- |

—

transparentný mechanizmus rozloženia rizika;

| — | lepšie riadenie projektov; |
| --- | --- |

—

lepšie riadenie projektov;

| — | zvýšený podiel miestnych a regionálnych úradov a ďalších subjektov na verejno-súkromných partnerstvách; |
| --- | --- |

—

zvýšený podiel miestnych a regionálnych úradov a ďalších subjektov na verejno-súkromných partnerstvách;

| — | jasné a transparentné pravidlá správania týkajúce sa činnosti verejnoprávnych subjektov a podnikov; |
| --- | --- |

—

jasné a transparentné pravidlá správania týkajúce sa činnosti verejnoprávnych subjektov a podnikov;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila potrebu podporovať najlepšie postupy, pokiaľ ide o mechanizmy financovania, najmä mechanizmy financovania verejno-súkromných partnerstiev a tie mechanizmy, ktoré podporuje Európska investičná banka a Európsky investičný fond; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby zohľadnila potrebu podporovať najlepšie postupy, pokiaľ ide o mechanizmy financovania, najmä mechanizmy financovania verejno-súkromných partnerstiev a tie mechanizmy, ktoré podporuje Európska investičná banka a Európsky investičný fond;

| 23. | uvedomuje si, že je mimoriadne ťažké, aby projekt spĺňal súhrnne všetky uvedené kritériá; preto vyzýva Komisiu, aby predtým, než začne uplatňovať tieto kritériá, ich zoradila podľa dôležitosti a aby určila tie, ktoré sú prioritnejšie, aby sa pozoruhodné projekty ľahšie označovali ako najlepšie postupy; zdôrazňuje potrebu využívať spoločne dohodnuté kritériá najlepších postupov otvoreným a transparentným spôsobom, ktorý umožní lepšie riadenie, prijateľnosť a porovnateľnosť najlepších postupov a zamedzí zámene s inými podobnými výrazmi; |
| --- | --- |

23.

uvedomuje si, že je mimoriadne ťažké, aby projekt spĺňal súhrnne všetky uvedené kritériá; preto vyzýva Komisiu, aby predtým, než začne uplatňovať tieto kritériá, ich zoradila podľa dôležitosti a aby určila tie, ktoré sú prioritnejšie, aby sa pozoruhodné projekty ľahšie označovali ako najlepšie postupy; zdôrazňuje potrebu využívať spoločne dohodnuté kritériá najlepších postupov otvoreným a transparentným spôsobom, ktorý umožní lepšie riadenie, prijateľnosť a porovnateľnosť najlepších postupov a zamedzí zámene s inými podobnými výrazmi;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby s ohľadom na budúce používanie pojmov najlepšie postupy (best practices), osvedčené postupy (good practices) a úspechy (succes stories) na základe uvedených faktorov vypracovala jasné a transparentné rozdelenie, resp. klasifikáciu, pre zaraďovanie projektov podľa uvedeného popisu; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby s ohľadom na budúce používanie pojmov najlepšie postupy (best practices), osvedčené postupy (good practices) a úspechy (succes stories) na základe uvedených faktorov vypracovala jasné a transparentné rozdelenie, resp. klasifikáciu, pre zaraďovanie projektov podľa uvedeného popisu;

Výmena najlepších postupov

| 25. | vyzýva Komisiu, aby zorganizovala a koordinovala výmenu najlepších postupov prostredníctvom siete regiónov a aby na tento účel vytvorila verejnú internetovú stránku obsahujúcu kľúčové informácie o projektoch vo všetkých jazykoch Spoločenstva; |
| --- | --- |

25.

vyzýva Komisiu, aby zorganizovala a koordinovala výmenu najlepších postupov prostredníctvom siete regiónov a aby na tento účel vytvorila verejnú internetovú stránku obsahujúcu kľúčové informácie o projektoch vo všetkých jazykoch Spoločenstva;

| 26. | odporúča Komisii, aby v rámci súčasnej správy vytvorila príslušnú pozíciu na generálnom riaditeľstve pre regionálnu politiku, na ktorej by príslušný pracovník s cieľom dlhodobej, priebežnej, spoľahlivej a úspešnej výmeny najlepších postupov v oblasti politiky súdržnosti koordinoval v spolupráci so sieťou regiónov hodnotenie, zhromažďovanie a výmenu najlepších postupov; a ako stály kontaktný bod by bol k dispozícii tak pre otázky ponuky, ako aj dopytu; vyzýva Komisiu, aby túto kultúru najlepších postupov rozšírila na všetky svoje pracoviská; |
| --- | --- |

26.

odporúča Komisii, aby v rámci súčasnej správy vytvorila príslušnú pozíciu na generálnom riaditeľstve pre regionálnu politiku, na ktorej by príslušný pracovník s cieľom dlhodobej, priebežnej, spoľahlivej a úspešnej výmeny najlepších postupov v oblasti politiky súdržnosti koordinoval v spolupráci so sieťou regiónov hodnotenie, zhromažďovanie a výmenu najlepších postupov; a ako stály kontaktný bod by bol k dispozícii tak pre otázky ponuky, ako aj dopytu; vyzýva Komisiu, aby túto kultúru najlepších postupov rozšírila na všetky svoje pracoviská;

| 27. | v tejto súvislosti navrhuje, aby hodnotiace mechanizmy študovali a zohľadňovali vyskúšané a overené metódy, ktoré sa už uplatňujú; je presvedčený, že osobitný dôraz treba klásť na spoluprácu so sieťou regionálnych orgánov a špecializovaných agentúr, ktoré sú kľúčovým zdrojom primárneho materiálu najlepších postupov, ktoré sa majú vyhodnocovať; |
| --- | --- |

27.

v tejto súvislosti navrhuje, aby hodnotiace mechanizmy študovali a zohľadňovali vyskúšané a overené metódy, ktoré sa už uplatňujú; je presvedčený, že osobitný dôraz treba klásť na spoluprácu so sieťou regionálnych orgánov a špecializovaných agentúr, ktoré sú kľúčovým zdrojom primárneho materiálu najlepších postupov, ktoré sa majú vyhodnocovať;

| 28. | pripomína, že zatiaľ čo Európska únia poskytuje finančné prostriedky a najlepšie postupy, je na zodpovedných subjektoch na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, aby ich využívali; v tejto súvislosti víta vytvorenie programu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov; |
| --- | --- |

28.

pripomína, že zatiaľ čo Európska únia poskytuje finančné prostriedky a najlepšie postupy, je na zodpovedných subjektoch na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, aby ich využívali; v tejto súvislosti víta vytvorenie programu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov;

| 29. | odporúča, aby Komisia využívala existujúce nástroje Výboru regiónov, najmä lisabonskú monitorovaciu platformu a sieť na monitorovanie uplatňovania zásady subsidiarity, aby si regióny a členské štáty mohli vymieňať najlepšie postupy s cieľom spoločne identifikovať a vytyčovať ciele, následne plánovať postup a nakoniec vypracúvať porovnávacie hodnotenie výsledkov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

29.

odporúča, aby Komisia využívala existujúce nástroje Výboru regiónov, najmä lisabonskú monitorovaciu platformu a sieť na monitorovanie uplatňovania zásady subsidiarity, aby si regióny a členské štáty mohli vymieňať najlepšie postupy s cieľom spoločne identifikovať a vytyčovať ciele, následne plánovať postup a nakoniec vypracúvať porovnávacie hodnotenie výsledkov politiky súdržnosti;

*

* *

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

30.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0492.

(2)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(3)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 1.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/46

---

Utorok, 24. marca 2009Komplementárnosť a koordinácia politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka

P6_TA(2009)0157

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o komplementárnosti a koordinácii politiky súdržnosti s opatreniami na rozvoj vidieka (2008/2100(INI))

2010/C 117 E/08

Európsky parlament,

so zreteľom na články 158 a 159 Zmluvy o ES,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1), a najmä na jeho článok 9,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (2),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (3),

so zreteľom na rozhodnutie Rady č. 2006/144/ES z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programové obdobie 2007 – 2013) (4),

so zreteľom na územnú agendu EÚ a prvý akčný program na vykonávanie územnej agendy EÚ,

so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 6. októbra 2008 o územnej súdržnosti - Z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616),

so zreteľom na správu Monitorovacej siete pre európske územné plánovanie (ESPON) s názvom Budúcnosť územia – územné scenáre pre Európu,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0042/2009),

| A. | keďže pojem vidieckych oblastí definovala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, pričom táto definícia obsahuje charakteristiky ako nízka hustota obyvateľstva a nedostatočný prístup k službám, a keďže túto definíciu používa Komisia pri určovaní a zostavovaní rozvojových cieľov pre tieto oblasti, |
| --- | --- |

A.

keďže pojem vidieckych oblastí definovala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, pričom táto definícia obsahuje charakteristiky ako nízka hustota obyvateľstva a nedostatočný prístup k službám, a keďže túto definíciu používa Komisia pri určovaní a zostavovaní rozvojových cieľov pre tieto oblasti,

| B. | keďže medzi vidieckymi oblasťami jednotlivých členských štátov Európskej únie sú veľké rozdiely a keďže, zatiaľ čo vo vidieckych oblastiach niektorých regiónov a členských štátov došlo k demografickému a hospodárskemu rozvoju, obyvateľstvo z mnohých týchto oblastí obyčajne odchádza do miest a hľadá si možnosti rekvalifikácie, čo spôsobuje vidieckym oblastiam obrovské problémy, |
| --- | --- |

B.

keďže medzi vidieckymi oblasťami jednotlivých členských štátov Európskej únie sú veľké rozdiely a keďže, zatiaľ čo vo vidieckych oblastiach niektorých regiónov a členských štátov došlo k demografickému a hospodárskemu rozvoju, obyvateľstvo z mnohých týchto oblastí obyčajne odchádza do miest a hľadá si možnosti rekvalifikácie, čo spôsobuje vidieckym oblastiam obrovské problémy,

| C. | keďže vidiecke oblasti tvoria takmer 80 % územia EÚ, |
| --- | --- |

C.

keďže vidiecke oblasti tvoria takmer 80 % územia EÚ,

| D. | keďže potreby prechodných vidieckych oblastí, pre ktoré je charakteristická ekonomická štruktúra podobná priľahlým mestským oblastiam, sú odlišné od oblastí, ktoré sú prevažne vidiecke, okrajové alebo izolované, |
| --- | --- |

D.

keďže potreby prechodných vidieckych oblastí, pre ktoré je charakteristická ekonomická štruktúra podobná priľahlým mestským oblastiam, sú odlišné od oblastí, ktoré sú prevažne vidiecke, okrajové alebo izolované,

| E. | keďže jedným z cieľov Únie je podpora hospodárskeho a sociálneho pokroku a vysokej úrovne zamestnanosti a dosahovanie vyváženého a udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

E.

keďže jedným z cieľov Únie je podpora hospodárskeho a sociálneho pokroku a vysokej úrovne zamestnanosti a dosahovanie vyváženého a udržateľného rozvoja,

| F. | keďže hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť EÚ je možné posilniť prostredníctvom hospodárskeho rozvoja, podpory tvorby pracovných príležitostí vo vidieckych a mestských oblastiach a zabezpečením rovnakého prístupu k verejným službám, |
| --- | --- |

F.

keďže hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť EÚ je možné posilniť prostredníctvom hospodárskeho rozvoja, podpory tvorby pracovných príležitostí vo vidieckych a mestských oblastiach a zabezpečením rovnakého prístupu k verejným službám,

| G. | keďže reforma štrukturálnej politiky na obdobie 2007 – 2013 priniesla zmeny v štruktúre fondov a v zásadách prideľovania podpory z týchto fondov, ako aj vytvorenie nového Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), ktorý je prepojený so spoločnou poľnohospodárskou politikou (SPP) a oddelený od politiky súdržnosti, |
| --- | --- |

G.

keďže reforma štrukturálnej politiky na obdobie 2007 – 2013 priniesla zmeny v štruktúre fondov a v zásadách prideľovania podpory z týchto fondov, ako aj vytvorenie nového Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), ktorý je prepojený so spoločnou poľnohospodárskou politikou (SPP) a oddelený od politiky súdržnosti,

| H. | keďže program LEADER už v minulosti ukázal, že rozvoj vidieka sa dá úspešne podporovať prostredníctvom nástrojov regionálnej politiky, |
| --- | --- |

H.

keďže program LEADER už v minulosti ukázal, že rozvoj vidieka sa dá úspešne podporovať prostredníctvom nástrojov regionálnej politiky,

| I. | keďže na zabezpečenie úspechu EPFRV je potrebné zabezpečiť vzájomné dopĺňanie sa opatrení spolufinancovaných v rámci EPFRV a tých, ktoré sú spolufinancované zo štrukturálnych fondov, a tým náležite koordinovať pomoc pochádzajúcu z rôznych fondov, najmä z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu a Európskeho sociálneho fondu (ESF), a dohliadať na to, aby sa tieto fondy vzájomne dopĺňali, |
| --- | --- |

I.

keďže na zabezpečenie úspechu EPFRV je potrebné zabezpečiť vzájomné dopĺňanie sa opatrení spolufinancovaných v rámci EPFRV a tých, ktoré sú spolufinancované zo štrukturálnych fondov, a tým náležite koordinovať pomoc pochádzajúcu z rôznych fondov, najmä z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézneho fondu a Európskeho sociálneho fondu (ESF), a dohliadať na to, aby sa tieto fondy vzájomne dopĺňali,

| J. | keďže vytvorenie EPFRV a oddelenie prostriedkov rozvoja vidieka od politiky súdržnosti a širšieho hľadiska regionálneho rozvoja nesmú spôsobiť, že niektoré ciele (napr. ochrana životného prostredia, doprava alebo vzdelávanie) budú buď zdvojené, alebo jednoducho zanedbané, |
| --- | --- |

J.

keďže vytvorenie EPFRV a oddelenie prostriedkov rozvoja vidieka od politiky súdržnosti a širšieho hľadiska regionálneho rozvoja nesmú spôsobiť, že niektoré ciele (napr. ochrana životného prostredia, doprava alebo vzdelávanie) budú buď zdvojené, alebo jednoducho zanedbané,

| K. | keďže stály prevod prostriedkov medzi Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) umožňuje plánovanie poľnohospodárom i nositeľom projektov rozvoja vidieka, |
| --- | --- |

K.

keďže stály prevod prostriedkov medzi Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) umožňuje plánovanie poľnohospodárom i nositeľom projektov rozvoja vidieka,

| L. | keďže z dôvodu rozpočtových obmedzení existuje nebezpečenstvo, že prostriedky dostupné v rámci EFRV sa použijú z veľkej časti na posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti vo väčších mestských oblastiach alebo v najdynamickejších regiónoch, zatiaľ čo zdroje EPFRV sú určené hlavne na zvýšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva, ktoré je naďalej hybným prvkom vidieckych oblastí, a zamerajú sa na podporu nepoľnohospodárskych činností a rozvoj malých a stredných podnikov (MSP) vo vidieckych oblastiach, čo si vyžaduje užšiu koordináciu, aby sa zabezpečilo, že žiadne oblasti nezostanú bez možnosti čerpať prostriedky z fondov, |
| --- | --- |

L.

keďže z dôvodu rozpočtových obmedzení existuje nebezpečenstvo, že prostriedky dostupné v rámci EFRV sa použijú z veľkej časti na posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti vo väčších mestských oblastiach alebo v najdynamickejších regiónoch, zatiaľ čo zdroje EPFRV sú určené hlavne na zvýšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárstva, ktoré je naďalej hybným prvkom vidieckych oblastí, a zamerajú sa na podporu nepoľnohospodárskych činností a rozvoj malých a stredných podnikov (MSP) vo vidieckych oblastiach, čo si vyžaduje užšiu koordináciu, aby sa zabezpečilo, že žiadne oblasti nezostanú bez možnosti čerpať prostriedky z fondov,

| M. | keďže MSP, najmä mikropodniky a remeselné podniky, zohrávajú zásadnú úlohu pri udržiavaní hospodárskeho a sociálneho života vo vidieckych oblastiach a zabezpečovaní stability tohto prostredia, |
| --- | --- |

M.

keďže MSP, najmä mikropodniky a remeselné podniky, zohrávajú zásadnú úlohu pri udržiavaní hospodárskeho a sociálneho života vo vidieckych oblastiach a zabezpečovaní stability tohto prostredia,

| N. | keďže ciele politiky rozvoja vidieka nesmú byť v rozpore s lisabonskými cieľmi, pokiaľ je tento rozvoj založený na uplatňovaní mechanizmu relatívnej konkurencieschopnosti (zvyšovanie výnosnosti pri relatívne nízkych nákladoch), najmä v miestnych potravinárskych podnikoch, v súvislosti s rozvojom MSP a infraštruktúry a v službách, akými sú cestovný ruch, vzdelávanie alebo ochrana životného prostredia, |
| --- | --- |

N.

keďže ciele politiky rozvoja vidieka nesmú byť v rozpore s lisabonskými cieľmi, pokiaľ je tento rozvoj založený na uplatňovaní mechanizmu relatívnej konkurencieschopnosti (zvyšovanie výnosnosti pri relatívne nízkych nákladoch), najmä v miestnych potravinárskych podnikoch, v súvislosti s rozvojom MSP a infraštruktúry a v službách, akými sú cestovný ruch, vzdelávanie alebo ochrana životného prostredia,

| O. | keďže by sa mal uznať prirodzený vzťah a komplementárnosť medzi poľnohospodárskou politikou a politikou rozvoja vidieka, |
| --- | --- |

O.

keďže by sa mal uznať prirodzený vzťah a komplementárnosť medzi poľnohospodárskou politikou a politikou rozvoja vidieka,

| 1. | domnieva sa, že tradičné kritéria, ktoré sa používajú na rozlíšenie vidieckych a mestských oblastí (nižšia hustota obyvateľstva a úroveň urbanizácie) pravdepodobne nie vždy poskytujú „kompletný obraz“; nazdáva sa preto, že by sa mala preskúmať možnosť pridania dodatočných kritérií a vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu tejto oblasti a podala konkrétne návrhy; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že tradičné kritéria, ktoré sa používajú na rozlíšenie vidieckych a mestských oblastí (nižšia hustota obyvateľstva a úroveň urbanizácie) pravdepodobne nie vždy poskytujú „kompletný obraz“; nazdáva sa preto, že by sa mala preskúmať možnosť pridania dodatočných kritérií a vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu tejto oblasti a podala konkrétne návrhy;

| 2. | je presvedčený, že vzhľadom na skutočnosť, že medzi vidieckymi oblasťami jednotlivých členských štátov Európskej únie, ktoré tvoria takmer 80 % jej územia, sú značné rozdiely, je v záujme ich udržateľného rozvoja potrebné prijať a presadzovať vhodne cielený a integrovaný prístup, ktorý sa zameria na vyrovnanie existujúcich nerovností a podporu hospodárskej dynamiky mestských a vidieckych oblastí; zdôrazňuje, že je potrebné vyčleniť primerané finančné prostriedky na príslušné opatrenia; |
| --- | --- |

2.

je presvedčený, že vzhľadom na skutočnosť, že medzi vidieckymi oblasťami jednotlivých členských štátov Európskej únie, ktoré tvoria takmer 80 % jej územia, sú značné rozdiely, je v záujme ich udržateľného rozvoja potrebné prijať a presadzovať vhodne cielený a integrovaný prístup, ktorý sa zameria na vyrovnanie existujúcich nerovností a podporu hospodárskej dynamiky mestských a vidieckych oblastí; zdôrazňuje, že je potrebné vyčleniť primerané finančné prostriedky na príslušné opatrenia;

| 3. | pripomína v tejto súvislosti, že všetky regióny v celej Únii vrátane vidieckych a odľahlých oblastí majú mať v zásade úžitok z rovnakých rozvojových príležitostí, aby sa predišlo ďalšiemu územnému vylúčeniu najviac znevýhodnených oblastí; |
| --- | --- |

3.

pripomína v tejto súvislosti, že všetky regióny v celej Únii vrátane vidieckych a odľahlých oblastí majú mať v zásade úžitok z rovnakých rozvojových príležitostí, aby sa predišlo ďalšiemu územnému vylúčeniu najviac znevýhodnených oblastí;

| 4. | zdôrazňuje, že v mnohých vidieckych oblastiach komplikovaný prístup k verejným službám, nedostatok pracovných miest a starnutie obyvateľstva znižujú možnosti rozvoja, najmä pre mladých ľudí a ženy; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že v mnohých vidieckych oblastiach komplikovaný prístup k verejným službám, nedostatok pracovných miest a starnutie obyvateľstva znižujú možnosti rozvoja, najmä pre mladých ľudí a ženy;

| 5. | pripomína, že v niektorých oblastiach nie sú možné alternatívne riešenia pre konkrétne formy poľnohospodárskej výroby, ktoré musia často byť zachovávané za každú cenu z dôvodov vplyvu na životné prostredie a regionálnej politiky; ide najmä odľahlé a horské poľnohospodárske regióny, ktoré sú postihnuté dezertifikáciou; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že v niektorých oblastiach nie sú možné alternatívne riešenia pre konkrétne formy poľnohospodárskej výroby, ktoré musia často byť zachovávané za každú cenu z dôvodov vplyvu na životné prostredie a regionálnej politiky; ide najmä odľahlé a horské poľnohospodárske regióny, ktoré sú postihnuté dezertifikáciou;

| 6. | pripomína, že Európska rada z Göteborgu v dňoch 15 až 16. júna 2001 rozšírila lisabonské ciele o pojmy trvalej udržateľnosti a súdržnosti a že politika rozvoja vidieka je zameraná práve na trvalo udržateľné poľnohospodárstvo, na zachovanie vidieckych činností, ktoré nemajú poľnohospodársky charakter, na maximalizáciu možností miestneho rozvoja, na ochranu životného prostredia, vyváženosť územného plánovania a na rozvoj MSP; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že Európska rada z Göteborgu v dňoch 15 až 16. júna 2001 rozšírila lisabonské ciele o pojmy trvalej udržateľnosti a súdržnosti a že politika rozvoja vidieka je zameraná práve na trvalo udržateľné poľnohospodárstvo, na zachovanie vidieckych činností, ktoré nemajú poľnohospodársky charakter, na maximalizáciu možností miestneho rozvoja, na ochranu životného prostredia, vyváženosť územného plánovania a na rozvoj MSP;

| 7. | je presvedčený, že pri dobrom uplatňovaní politiky rozvoja vidieka sa v záujme dlhodobého udržateľného rozvoja vidieckych oblastí musia brať do úvahy prírodné zdroje a osobitosti každej oblasti vrátane ochrany, posilnenie a spravovanie dedičstva vidieka, ako aj rozvoj prepojení a vzájomného pôsobenia s mestskými oblasťami; |
| --- | --- |

7.

je presvedčený, že pri dobrom uplatňovaní politiky rozvoja vidieka sa v záujme dlhodobého udržateľného rozvoja vidieckych oblastí musia brať do úvahy prírodné zdroje a osobitosti každej oblasti vrátane ochrany, posilnenie a spravovanie dedičstva vidieka, ako aj rozvoj prepojení a vzájomného pôsobenia s mestskými oblasťami;

| 8. | zdôrazňuje aj význam posudzovania oblastí alternatívnej hospodárskej činnosti a možností diverzifikácie zamestnaneckých činností obyvateľstva, ktoré v týchto oblastiach vznikajú; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje aj význam posudzovania oblastí alternatívnej hospodárskej činnosti a možností diverzifikácie zamestnaneckých činností obyvateľstva, ktoré v týchto oblastiach vznikajú;

| 9. | domnieva sa, že vzhľadom na výzvy, ktorým bude čeliť vidiecke prostredie, je potrebné zaviesť politiku vyváženého rozvoja, do ktorej budú zahrnuté všetky hospodárske a sociálne subjekty vrátane malých podnikov a mikropodnikov v oblasti výroby a služieb, vzhľadom na ich úlohu v integrovanom miestnom rozvoji; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že vzhľadom na výzvy, ktorým bude čeliť vidiecke prostredie, je potrebné zaviesť politiku vyváženého rozvoja, do ktorej budú zahrnuté všetky hospodárske a sociálne subjekty vrátane malých podnikov a mikropodnikov v oblasti výroby a služieb, vzhľadom na ich úlohu v integrovanom miestnom rozvoji;

| 10. | domnieva sa, že v prípade nových členských štátov by politika rozvoja vidieka mala mať hlavne za cieľ zlepšiť rentabilitu poľnohospodárskych činností a znížiť rozdiely hospodárskeho rozvoja medzi vidieckymi a mestskými oblasťami vrátane zachovania nepoľnohospodárskych činností, čo je cieľ, ktorý možno dosiahnuť najmä využívaním štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že v prípade nových členských štátov by politika rozvoja vidieka mala mať hlavne za cieľ zlepšiť rentabilitu poľnohospodárskych činností a znížiť rozdiely hospodárskeho rozvoja medzi vidieckymi a mestskými oblasťami vrátane zachovania nepoľnohospodárskych činností, čo je cieľ, ktorý možno dosiahnuť najmä využívaním štrukturálnych fondov;

| 11. | víta zámery stanovené na Druhej európskej konferencii o rozvoji vidieka usporiadanej v roku 2003 v Salzburgu, ľutuje však, že financovanie poskytované v rámci druhého piliera SPP bolo pri poslednom finančnom výhľade podstatne znížené, čím vzniklo riziko neefektívnosti a vznikol tak rozpor medzi poľnohospodármi a obyvateľmi vidieka; |
| --- | --- |

11.

víta zámery stanovené na Druhej európskej konferencii o rozvoji vidieka usporiadanej v roku 2003 v Salzburgu, ľutuje však, že financovanie poskytované v rámci druhého piliera SPP bolo pri poslednom finančnom výhľade podstatne znížené, čím vzniklo riziko neefektívnosti a vznikol tak rozpor medzi poľnohospodármi a obyvateľmi vidieka;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať ucelenú dlhodobú stratégiu rozvoja vidieka s cieľom uľahčiť najefektívnejšie a najúčinnejšie využitie všetkých dostupných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať ucelenú dlhodobú stratégiu rozvoja vidieka s cieľom uľahčiť najefektívnejšie a najúčinnejšie využitie všetkých dostupných finančných prostriedkov;

| 13. | vyzýva členské štáty a regionálne orgány, aby v spolupráci s Komisiou a v partnerstve so všetkými príslušnými orgánmi a subjektmi, ktoré reprezentujú občiansku spoločnosť, vypracovali na vnútroštátnej a regionálnej úrovni transparentnú a dlhodobú a trvalo udržateľnú stratégiu rozvoja vidieka, aby mohli jasne stanoviť priority a ciele v oblasti rozvoja vidieka a podľa toho prispôsobiť, koordinovať a doplniť pomoc pochádzajúcu z rôznych dostupných zdrojov; |
| --- | --- |

13.

vyzýva členské štáty a regionálne orgány, aby v spolupráci s Komisiou a v partnerstve so všetkými príslušnými orgánmi a subjektmi, ktoré reprezentujú občiansku spoločnosť, vypracovali na vnútroštátnej a regionálnej úrovni transparentnú a dlhodobú a trvalo udržateľnú stratégiu rozvoja vidieka, aby mohli jasne stanoviť priority a ciele v oblasti rozvoja vidieka a podľa toho prispôsobiť, koordinovať a doplniť pomoc pochádzajúcu z rôznych dostupných zdrojov;

| 14. | vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne orgány, aby sa pri vymedzovaní priorít priamo spojili so zastupiteľskými organizáciami MSP, mikropodnikov a remeselných podnikov s cieľom čo najlepšie uspokojiť potreby a očakávania týchto podnikov; |
| --- | --- |

14.

vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne orgány, aby sa pri vymedzovaní priorít priamo spojili so zastupiteľskými organizáciami MSP, mikropodnikov a remeselných podnikov s cieľom čo najlepšie uspokojiť potreby a očakávania týchto podnikov;

| 15. | uznáva, že politika rozvoja vidieka hrá veľmi významnú úlohu v zameraní sa na osobitné problémy vidieckych oblastí a v ich riešení, a je presvedčený, že vytvorenie EPFRV v rámci druhého piliera SPP je pokusom o pružný, strategický, tematický a integrovaný prístup pri riešení rôznych situácií a množstva problémov, ktorým čelia vidiecke oblasti v EÚ, a zároveň o zjednodušenie postupov financovania a o zabezpečenie zamerania fondov na tieto oblasti; |
| --- | --- |

15.

uznáva, že politika rozvoja vidieka hrá veľmi významnú úlohu v zameraní sa na osobitné problémy vidieckych oblastí a v ich riešení, a je presvedčený, že vytvorenie EPFRV v rámci druhého piliera SPP je pokusom o pružný, strategický, tematický a integrovaný prístup pri riešení rôznych situácií a množstva problémov, ktorým čelia vidiecke oblasti v EÚ, a zároveň o zjednodušenie postupov financovania a o zabezpečenie zamerania fondov na tieto oblasti;

| 16. | pripomína, že členské štáty boli vyzvané, aby si pripravili na súčasné programovacie obdobie dva strategické dokumenty: národný strategický plán rozvoja vidieka (EPFRV) a národný strategický referenčný rámec regionálnej politiky (štrukturálne fondy); pripomína, že členské štáty boli vyzvané, aby aktivizovali efektívne spolupôsobenie a ustanovili operačné koordinačné mechanizmy medzi jednotlivými fondmi; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v tomto procese sa kládol dôraz hlavne na zabezpečenie ohraničenia jednotlivých fondov a programov než na vytvorenie ich efektívneho spolupôsobenia; |
| --- | --- |

16.

pripomína, že členské štáty boli vyzvané, aby si pripravili na súčasné programovacie obdobie dva strategické dokumenty: národný strategický plán rozvoja vidieka (EPFRV) a národný strategický referenčný rámec regionálnej politiky (štrukturálne fondy); pripomína, že členské štáty boli vyzvané, aby aktivizovali efektívne spolupôsobenie a ustanovili operačné koordinačné mechanizmy medzi jednotlivými fondmi; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v tomto procese sa kládol dôraz hlavne na zabezpečenie ohraničenia jednotlivých fondov a programov než na vytvorenie ich efektívneho spolupôsobenia;

| 17. | domnieva sa, že účinnosť politiky rozvoja vidieka možno dosiahnuť iba vtedy, ak sa budú opatrenia presadzované v rámci EPFRV a politiky regionálneho rozvoja koordinovať a ak sa budú navzájom dopĺňať, aby sa tým zabránilo dvojitému financovaniu a medzerám v ňom; so znepokojením pozoruje v prebiehajúcom programovom období nedostatočnú koordináciu medzi týmito opatreniami v jednotlivých členských štátoch; preto žiada Komisiu, aby navrhla reformy zabezpečujúce lepšiu koordináciu plánovania a uskutočňovania opatrení spolufinancovaných v rámci politiky súdržnosti a SPP; uznáva, že reformou SPP po roku 2013, ako aj reformou štrukturálnych fondov EÚ sa vytvorí príležitosť na prehodnotenie vzťahu medzi rozvojom vidieka na jednej strane a poľnohospodárskou politikou a politikou súdržnosti na strane druhej; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že účinnosť politiky rozvoja vidieka možno dosiahnuť iba vtedy, ak sa budú opatrenia presadzované v rámci EPFRV a politiky regionálneho rozvoja koordinovať a ak sa budú navzájom dopĺňať, aby sa tým zabránilo dvojitému financovaniu a medzerám v ňom; so znepokojením pozoruje v prebiehajúcom programovom období nedostatočnú koordináciu medzi týmito opatreniami v jednotlivých členských štátoch; preto žiada Komisiu, aby navrhla reformy zabezpečujúce lepšiu koordináciu plánovania a uskutočňovania opatrení spolufinancovaných v rámci politiky súdržnosti a SPP; uznáva, že reformou SPP po roku 2013, ako aj reformou štrukturálnych fondov EÚ sa vytvorí príležitosť na prehodnotenie vzťahu medzi rozvojom vidieka na jednej strane a poľnohospodárskou politikou a politikou súdržnosti na strane druhej;

| 18. | uznáva, že prvoradou úlohou politiky rozvoja vidieka je naďalej udržať stav populácie vidieka a zabezpečiť pre obyvateľov vidieka dobrú životnú úroveň; |
| --- | --- |

18.

uznáva, že prvoradou úlohou politiky rozvoja vidieka je naďalej udržať stav populácie vidieka a zabezpečiť pre obyvateľov vidieka dobrú životnú úroveň;

| 19. | domnieva sa, že prístup oddelenia rozvoja vidieka od politiky súdržnosti vytvorením EPFRV sa musí dôsledne monitorovať, aby bolo možné vyhodnotiť jeho skutočný vplyv na rozvoj vidieckych oblastí; konštatuje, že nový systém sa začal zavádzať v roku 2007, a je preto privčas robiť akékoľvek závery v súvislosti s budúcnosťou tejto politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že prístup oddelenia rozvoja vidieka od politiky súdržnosti vytvorením EPFRV sa musí dôsledne monitorovať, aby bolo možné vyhodnotiť jeho skutočný vplyv na rozvoj vidieckych oblastí; konštatuje, že nový systém sa začal zavádzať v roku 2007, a je preto privčas robiť akékoľvek závery v súvislosti s budúcnosťou tejto politiky Spoločenstva;

| 20. | zdôrazňuje, že jednou z priorít politiky rozvoja vidieka je navrhnúť opatrenia, ktoré nepovedú k tomu, aby vidiecke obyvateľstvo muselo zanechať poľnohospodársku činnosť, a ktoré okrem iného pomôžu podporiť konkurencieschopné spoločnosti, produkciu organických výrobkov či tradičné potraviny a nápoje vysokej kvality; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že jednou z priorít politiky rozvoja vidieka je navrhnúť opatrenia, ktoré nepovedú k tomu, aby vidiecke obyvateľstvo muselo zanechať poľnohospodársku činnosť, a ktoré okrem iného pomôžu podporiť konkurencieschopné spoločnosti, produkciu organických výrobkov či tradičné potraviny a nápoje vysokej kvality;

| 21. | so záujmom si všíma, že os 3 a os 4 (LEADER) druhého piliera SPP (politika rozvoja vidieka), ktoré predstavujú 15 % celkových výdavkov EPFRV, sa týkajú nepoľnohospodárskych činností, ktoré sa väčšinou sústreďujú na diverzifikáciu vidieckych ekonomík; domnieva sa, že vzhľadom na povahu intervencií financovaných v rámci týchto osí, ktoré pripomínajú niektoré činnosti financované zo štrukturálnych fondov, existuje riziko prekrývania politík; |
| --- | --- |

21.

so záujmom si všíma, že os 3 a os 4 (LEADER) druhého piliera SPP (politika rozvoja vidieka), ktoré predstavujú 15 % celkových výdavkov EPFRV, sa týkajú nepoľnohospodárskych činností, ktoré sa väčšinou sústreďujú na diverzifikáciu vidieckych ekonomík; domnieva sa, že vzhľadom na povahu intervencií financovaných v rámci týchto osí, ktoré pripomínajú niektoré činnosti financované zo štrukturálnych fondov, existuje riziko prekrývania politík;

| 22. | zdôrazňuje však potrebu prihliadať v prvom rade na perspektívu obyvateľov zamestnaných v poľnohospodárstve, na ktorých by sa mali najviac zamerať podporné opatrenia politiky rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje však potrebu prihliadať v prvom rade na perspektívu obyvateľov zamestnaných v poľnohospodárstve, na ktorých by sa mali najviac zamerať podporné opatrenia politiky rozvoja vidieka;

| 23. | zdôrazňuje význam podpory mladým poľnohospodárom, aby zostali na svojej pôde, aj keď sa nevenujú výhradne poľnohospodárskej výrobe, a to poskytovaním stimulov na rozvoj a tiež iné činnosti, ako sú vidiecka turistika a posilňovanie MSP na vidieku; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje význam podpory mladým poľnohospodárom, aby zostali na svojej pôde, aj keď sa nevenujú výhradne poľnohospodárskej výrobe, a to poskytovaním stimulov na rozvoj a tiež iné činnosti, ako sú vidiecka turistika a posilňovanie MSP na vidieku;

| 24. | domnieva sa, že hlavný cieľ politiky rozvoja vidieka možno dosiahnuť iba vtedy, ak táto politika dostane primerané prostriedky, ktoré sa použijú v súlade s prioritami stanovenými pre vidiecke oblasti, a že prostriedky získané prostredníctvom modulácie by sa mali vždy rozdeliť späť medzi spoločnosti, ktoré sa venujú aktívnej poľnohospodárskej činnosti; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa, že hlavný cieľ politiky rozvoja vidieka možno dosiahnuť iba vtedy, ak táto politika dostane primerané prostriedky, ktoré sa použijú v súlade s prioritami stanovenými pre vidiecke oblasti, a že prostriedky získané prostredníctvom modulácie by sa mali vždy rozdeliť späť medzi spoločnosti, ktoré sa venujú aktívnej poľnohospodárskej činnosti;

| 25. | domnieva sa, koordinácia štrukturálnych politík a opatrení rozvoja vidieka umožňuje realizáciu projektov s vyššou európskou pridanou hodnotou; vidí v nej príležitosť dlhodobého zhodnocovania vidieckeho prostredia, napr. prostredníctvom opatrení v oblasti infraštruktúry alebo ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, koordinácia štrukturálnych politík a opatrení rozvoja vidieka umožňuje realizáciu projektov s vyššou európskou pridanou hodnotou; vidí v nej príležitosť dlhodobého zhodnocovania vidieckeho prostredia, napr. prostredníctvom opatrení v oblasti infraštruktúry alebo ochrany životného prostredia;

| 26. | žiada Komisiu, aby predložila podrobné údaje a odhady o použití prostriedkov EPFRV a štrukturálnych fondov vo vidieckych oblastiach a aby preverila efektívne spolupôsobenie, ktoré môže vzniknúť v EPFRV a štrukturálnych fondoch v rámci dostupných prostriedkov vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

26.

žiada Komisiu, aby predložila podrobné údaje a odhady o použití prostriedkov EPFRV a štrukturálnych fondov vo vidieckych oblastiach a aby preverila efektívne spolupôsobenie, ktoré môže vzniknúť v EPFRV a štrukturálnych fondoch v rámci dostupných prostriedkov vo vidieckych oblastiach;

| 27. | žiada Komisiu, aby preskúmala, či programy regionálnej politiky môžu prispieť k zabezpečeniu spoľahlivých príjmov poľnohospodárom, napríklad uskutočňovaním činností v oblasti ochrany životného prostredia a prírody a starostlivosti o krajinu; |
| --- | --- |

27.

žiada Komisiu, aby preskúmala, či programy regionálnej politiky môžu prispieť k zabezpečeniu spoľahlivých príjmov poľnohospodárom, napríklad uskutočňovaním činností v oblasti ochrany životného prostredia a prírody a starostlivosti o krajinu;

| 28. | zdôrazňuje, že medzi hlavné výzvy politiky súdržnosti patrí trvalo udržateľný rozvoj, výška príjmu na osobu, dostupnosť, prístup k verejným majetkom a službám a vyľudňovanie vidieka a že najúčinnejším prostriedkom na jej zlepšenie je medzi iným podpora hospodárskych aktivít vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že medzi hlavné výzvy politiky súdržnosti patrí trvalo udržateľný rozvoj, výška príjmu na osobu, dostupnosť, prístup k verejným majetkom a službám a vyľudňovanie vidieka a že najúčinnejším prostriedkom na jej zlepšenie je medzi iným podpora hospodárskych aktivít vo vidieckych oblastiach;

| 29. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v politikách EÚ systematicky zohľadňovali problematiku vidieka a poskytovali primeranú podporu projektom zameraným na rozvoj ľudského kapitálu, najmä prostredníctvom možností odborného vzdelávania pre podnikateľov z oblasti poľnohospodárstva a mimo neho vo vidieckych oblastiach, s osobitným dôrazom na mladé ženy, s cieľom podporovať zamestnanosť a tvorbu pracovných miest; |
| --- | --- |

29.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v politikách EÚ systematicky zohľadňovali problematiku vidieka a poskytovali primeranú podporu projektom zameraným na rozvoj ľudského kapitálu, najmä prostredníctvom možností odborného vzdelávania pre podnikateľov z oblasti poľnohospodárstva a mimo neho vo vidieckych oblastiach, s osobitným dôrazom na mladé ženy, s cieľom podporovať zamestnanosť a tvorbu pracovných miest;

| 30. | zdôrazňuje, že rozvoj vo vidieckych oblastiach si vyžaduje viac pozornosti a podpory v oblasti zachovania prírodnej a poľnohospodárskej krajiny, ekoturistiky, výroby a používania obnoviteľnej energie a miestnych iniciatív, ako sú napr. miestne programy zásobovania kvalitnými potravinami a miestne trhy poľnohospodárov; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že rozvoj vo vidieckych oblastiach si vyžaduje viac pozornosti a podpory v oblasti zachovania prírodnej a poľnohospodárskej krajiny, ekoturistiky, výroby a používania obnoviteľnej energie a miestnych iniciatív, ako sú napr. miestne programy zásobovania kvalitnými potravinami a miestne trhy poľnohospodárov;

| 31. | zdôrazňuje úlohu, ktorú plnia MSP v rozvoji vidieka a ich prínos ku konvergencii na regionálnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby kládli dôraz na posilňovanie konkurencieschopnosti aj podporou iných výrobných odvetví a aby podporovali podnikavosť vo vidieckych oblastiach, najmä tak, že odstránia administratívne a právne prekážky a prekážky v oblasti plánovania, zabezpečia primeranú infraštruktúru informačných technológií a zvýšia stimuly na začatie nových podnikateľských činností a poskytnú väčšiu podporu nepoľnohospodárskym činnostiam, pričom budú v týchto oblastiach presadzovať hospodársku diverzifikáciu; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje úlohu, ktorú plnia MSP v rozvoji vidieka a ich prínos ku konvergencii na regionálnej a miestnej úrovni; vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby kládli dôraz na posilňovanie konkurencieschopnosti aj podporou iných výrobných odvetví a aby podporovali podnikavosť vo vidieckych oblastiach, najmä tak, že odstránia administratívne a právne prekážky a prekážky v oblasti plánovania, zabezpečia primeranú infraštruktúru informačných technológií a zvýšia stimuly na začatie nových podnikateľských činností a poskytnú väčšiu podporu nepoľnohospodárskym činnostiam, pričom budú v týchto oblastiach presadzovať hospodársku diverzifikáciu;

| 32. | opätovne upozorňuje Radu, Komisiu, členské štáty a miestne orgány na obrovskú úlohu, ktorú predstavuje očakávané zrušenie niekoľkých miliónov malých podnikov vo vidieckych oblastiach, čo bude mať výrazný vplyv na zamestnanosť, a teda stabilitu vidieckych oblastí; žiada, aby sa v úzkej spolupráci s hospodárskymi a sociálnymi partnermi prijali všetky opatrenia na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

32.

opätovne upozorňuje Radu, Komisiu, členské štáty a miestne orgány na obrovskú úlohu, ktorú predstavuje očakávané zrušenie niekoľkých miliónov malých podnikov vo vidieckych oblastiach, čo bude mať výrazný vplyv na zamestnanosť, a teda stabilitu vidieckych oblastí; žiada, aby sa v úzkej spolupráci s hospodárskymi a sociálnymi partnermi prijali všetky opatrenia na všetkých úrovniach;

| 33. | konštatuje, že problémy spojené s uplatňovaním politiky rozvoja vidieka vyplývajú z prekrývania odvetvových politík a politiky územnej súdržnosti a ich hospodárskych a sociálnych dimenzií, z početnosti organizačných modelov rozdelenia kompetencií a z koordinácie činností na úrovni členských štátov, a v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť spolupôsobenie medzi EPFRV a štrukturálnymi a kohéznym fondom, a vyzýva Komisiu, aby pomohla vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom riadne pochopiť možnosti, ktoré tieto finančné nástroje poskytujú; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dialóg medzi riadiacimi orgánmi, čím by sa vytvorilo spolupôsobenie medzi intervenciami jednotlivých fondov a posilnila ich účinnosť; |
| --- | --- |

33.

konštatuje, že problémy spojené s uplatňovaním politiky rozvoja vidieka vyplývajú z prekrývania odvetvových politík a politiky územnej súdržnosti a ich hospodárskych a sociálnych dimenzií, z početnosti organizačných modelov rozdelenia kompetencií a z koordinácie činností na úrovni členských štátov, a v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť spolupôsobenie medzi EPFRV a štrukturálnymi a kohéznym fondom, a vyzýva Komisiu, aby pomohla vnútroštátnym, regionálnym a miestnym orgánom riadne pochopiť možnosti, ktoré tieto finančné nástroje poskytujú; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili dialóg medzi riadiacimi orgánmi, čím by sa vytvorilo spolupôsobenie medzi intervenciami jednotlivých fondov a posilnila ich účinnosť;

| 34. | domnieva sa, že reforme financovania vidieckeho rozvoja musia predchádzať dôkladné analýzy všetkých odvetvových politík s vplyvom na vidiecke oblasti, najmä SPP a regionálnej politiky, v rámci politiky súdržnosti, ktoré uskutoční Komisia, a musí byť vypracovaný súbor osvedčených postupov pre celú politiku rozvoja vidieka; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že reforme financovania vidieckeho rozvoja musia predchádzať dôkladné analýzy všetkých odvetvových politík s vplyvom na vidiecke oblasti, najmä SPP a regionálnej politiky, v rámci politiky súdržnosti, ktoré uskutoční Komisia, a musí byť vypracovaný súbor osvedčených postupov pre celú politiku rozvoja vidieka;

| 35. | vyzýva Radu, aby zvolala spoločné zasadnutie Rady ministrov pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, na ktorom sa uskutoční výmena názorov o najlepších spôsoboch koordinácie politiky súdržnosti a o opatreniach na rozvoj vidieka, a pozvala na toto zasadnutie aj poradenské orgány EÚ (Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor), ako aj zástupcov regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

35.

vyzýva Radu, aby zvolala spoločné zasadnutie Rady ministrov pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, na ktorom sa uskutoční výmena názorov o najlepších spôsoboch koordinácie politiky súdržnosti a o opatreniach na rozvoj vidieka, a pozvala na toto zasadnutie aj poradenské orgány EÚ (Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor), ako aj zástupcov regionálnych a miestnych orgánov;

| 36. | žiada, aby Komisia do roku 2011 vytvorila pracovnú skupinu na vysokej úrovni ako súčasť preskúmania stavu reformy SPP, ktorá by predložila návrhy na zabezpečenie budúcnosti vidieckeho hospodárstva a všetkých obyvateľov vidieckych oblastí po roku 2013; |
| --- | --- |

36.

žiada, aby Komisia do roku 2011 vytvorila pracovnú skupinu na vysokej úrovni ako súčasť preskúmania stavu reformy SPP, ktorá by predložila návrhy na zabezpečenie budúcnosti vidieckeho hospodárstva a všetkých obyvateľov vidieckych oblastí po roku 2013;

| 37. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla alebo posilnila skutočné riadenie a partnerstvo na všetkých úrovniach a priamo zapojila všetkých aktérov vrátane MSP a mikropodnikov a hospodárskych a sociálnych partnerov s cieľom lepšie definovať prioritné akcie, ktoré najlepšie zodpovedajú potrebám rozvoja vidieckych území; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Komisiu, aby zaviedla alebo posilnila skutočné riadenie a partnerstvo na všetkých úrovniach a priamo zapojila všetkých aktérov vrátane MSP a mikropodnikov a hospodárskych a sociálnych partnerov s cieľom lepšie definovať prioritné akcie, ktoré najlepšie zodpovedajú potrebám rozvoja vidieckych území;

| 38. | poznamenáva, že proces rozvoja vidieka je potrebné skĺbiť so záujmami predmestských oblastí a úzko koordinovať s podporou rozvoja miest, a zdôrazňuje skutočnosť, že neexistuje dostatočné a účinné prepojenie politík rozvoja vidieka a miest; |
| --- | --- |

38.

poznamenáva, že proces rozvoja vidieka je potrebné skĺbiť so záujmami predmestských oblastí a úzko koordinovať s podporou rozvoja miest, a zdôrazňuje skutočnosť, že neexistuje dostatočné a účinné prepojenie politík rozvoja vidieka a miest;

| 39. | uznáva, že vidiecke spoločenstvo má možnosť kladne prispieť do oblasti životného prostredia prostredníctvom zapojenia sa do činností, ktoré nepoškodzujú životné prostredie, a rozvojom alternatívnych zdrojov energie, ako sú biopalivá, najmä vzhľadom na štyri výzvy vyjadrené v politike rozvoja vidieka – vyhodnotenie stavu, ako sú biodiverzita a obnoviteľné energie; |
| --- | --- |

39.

uznáva, že vidiecke spoločenstvo má možnosť kladne prispieť do oblasti životného prostredia prostredníctvom zapojenia sa do činností, ktoré nepoškodzujú životné prostredie, a rozvojom alternatívnych zdrojov energie, ako sú biopalivá, najmä vzhľadom na štyri výzvy vyjadrené v politike rozvoja vidieka – vyhodnotenie stavu, ako sú biodiverzita a obnoviteľné energie;

| 40. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

40.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(4)  Ú. v. EÚ L 55, 25.2.2006, s. 20.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/52

---

Utorok, 24. marca 2009Boj proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v EÚ

P6_TA(2009)0161

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o boji proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov v Európskej únii (2008/2071(INI))

2010/C 117 E/09

Európsky parlament,

so zreteľom na články 2, 3 a 5 Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN z roku 1948,

so zreteľom na články 2, 3 a 26 Medzinárodného paktu OSN o občianskych a politických právach z roku 1966,

so zreteľom najmä na článok 5 písm. a) Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW), prijatého v roku 1979,

so zreteľom na článok 2 ods. 1, článok 19 ods. 1, článok 24 ods. 3, články 34 a 39 Dohovoru o právach dieťaťa, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 20. novembra 1989,

so zreteľom na Dohovor OSN z roku 1989 proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu,

so zreteľom na Africkú chartu o právach dieťaťa a starostlivosti o dieťa (1990),

so zreteľom najmä na článok 1, článok 2 písm. f), článok 5, článok 10 písm. c), články 12 a 16 všeobecného odporúčania č. 19 Výboru OSN pre odstránenie všetkých foriem diskriminácie žien, prijatého v roku 1992,

so zreteľom na Viedenskú deklaráciu a akčný program, prijaté na svetovej konferencii o ľudských právach v júni 1993,

so zreteľom na deklaráciu Valného zhromaždenia OSN o odstránení násilia páchaného na ženách, prijatú v decembri 1993, ktorá je prvým medzinárodným nástrojom z oblasti ľudských práv týkajúcim sa výlučne násilia páchaného na ženách,

so zreteľom na vyhlásenie a akčný program medzinárodnej konferencie OSN o populácii a rozvoji, prijaté 13. septembra 1994 v Káhire,

so zreteľom na vyhlásenie a akčnú platformu, ktoré prijala svetová konferencia o ženách 15. septembra 1995 v Pekingu,

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 1995 o Štvrtej svetovej konferencii OSN o ženách v Pekingu: Boj za rovnosť, rozvoj a mier (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 1997 o porušovaní práv žien (2),

so zreteľom na opčný protokol Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ktorý prijala Komisia OSN pre postavenie žien 12. marca 1999,

so zreteľom na uznesenie Výboru Rady Európy pre rovnosť príležitostí pre ženy a mužov o mrzačení ženských pohlavných orgánov z 12. apríla 1999,

so zreteľom na svoje stanovisko zo 16. apríla 1999 o zmenenom a doplnenom návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa prijíma akčný program Spoločenstva (program DAPHNE) o opatreniach zameraných na predchádzanie násiliu páchanom na deťoch, mladistvých a ženách (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2000 o opatreniach v nadväznosti na pekinskú akčnú platformu (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. júna 2000 o výsledkoch mimoriadneho zasadnutia Valného zhromaždenia OSN s názvom Ženy 2000: rodová rovnosť, rozvoj a mier pre 21. storočie z 5. - 9. júna 2000 (5),

so zreteľom na dohodu o partnerstve AKT – EÚ (dohoda z Cotonou), podpísanú 23. júna 2000, a jej finančný protokol,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Charty základných práv, ktoré vydali Rada, Európsky parlament a Komisia na zasadnutí Európskej rady v Nice 7. decembra 2000,

so zreteľom na svoje rozhodnutie zo 14. decembra 2000 zahrnúť otázku mrzačenia ženských pohlavných orgánov do rozsahu pôsobnosti článku B5-802 rozpočtu (rok 2001), určeného na financovanie programu DAPHNE,

so zreteľom na uznesenie parlamentného zhromaždenia Rady Európy 1247 (2001) o mrzačení ženských pohlavných orgánov z 22. mája 2001,

so zreteľom na správu o mrzačení ženských pohlavných orgánov, ktorú prijalo Parlamentné zhromaždenie Rady Európy 3. mája 2001,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenie z 20. septembra 2001 o mrzačení ženských pohlavných orgánov (6),

so zreteľom na rezolúciu Komisie OSN pre ľudské práva 2003/28 z 22. apríla 2003, v ktorej sa vyhlasuje 6. február za Medzinárodný deň nulovej tolerancie voči mrzačeniu ženských pohlavných orgánov,

so zreteľom na články 2, 5, 6 a 19 protokolu k Africkej charte ľudských práv a práv národov z roku 2003, známeho aj ako protokol z Maputo, ktorý nadobudol platnosť 25. novembra 2005,

so zreteľom na petíciu č. 298/2007, ktorú predložila poslankyňa Cristiana Muscardini 27. marca 2007,

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2008: K stratégii EÚ v oblasti práv dieťaťa (7),

so zreteľom na články 6 a 7 Zmluvy o EÚ o dodržiavaní ľudských práv (všeobecné zásady) a články 12 a 13 Zmluvy o ES (nediskriminácia),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A6-0054/2009),

| A. | keďže podľa údajov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) od 100 do 140 miliónov žien a detí vo svete podstúpilo zákrok mrzačenia pohlavných orgánov a keďže podľa údajov WHO a Populačného fondu OSN približne dvom až trom miliónom žien každoročne potenciálne hrozí, že sa budú musieť podrobiť tejto praktike spôsobujúcej vážne zmrzačenie, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa údajov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) od 100 do 140 miliónov žien a detí vo svete podstúpilo zákrok mrzačenia pohlavných orgánov a keďže podľa údajov WHO a Populačného fondu OSN približne dvom až trom miliónom žien každoročne potenciálne hrozí, že sa budú musieť podrobiť tejto praktike spôsobujúcej vážne zmrzačenie,

| B. | keďže každý rok je približne 180 000 žien, ktoré emigrovali do Európy, podrobených zákroku mrzačenia pohlavných orgánov, alebo im toto riziko hrozí, |
| --- | --- |

B.

keďže každý rok je približne 180 000 žien, ktoré emigrovali do Európy, podrobených zákroku mrzačenia pohlavných orgánov, alebo im toto riziko hrozí,

| C. | keďže podľa WHO sú tieto praktiky rozšírené v najmenej 28 afrických krajinách, v niektorých ázijských krajinách a na Blízkom východe, |
| --- | --- |

C.

keďže podľa WHO sú tieto praktiky rozšírené v najmenej 28 afrických krajinách, v niektorých ázijských krajinách a na Blízkom východe,

| D. | keďže násilie voči ženám vrátane mrzačenia pohlavných orgánov pramení zo spoločenských štruktúr založených na rodovej nerovnosti a nevyvážených mocenských pomeroch, ovládaní a kontrole, v rámci ktorých tlak spoločnosti a rodiny vedie k porušovaniu základného práva, najmä rešpektovania integrity ľudskej bytosti, |
| --- | --- |

D.

keďže násilie voči ženám vrátane mrzačenia pohlavných orgánov pramení zo spoločenských štruktúr založených na rodovej nerovnosti a nevyvážených mocenských pomeroch, ovládaní a kontrole, v rámci ktorých tlak spoločnosti a rodiny vedie k porušovaniu základného práva, najmä rešpektovania integrity ľudskej bytosti,

| E. | keďže mrzačenie pohlavných orgánov mladých dievčat treba čo najdôraznejšie odsúdiť a považovať ho za jednoznačné porušenie medzinárodných a vnútroštátnych právnych predpisov na ochranu detí a ich práv, |
| --- | --- |

E.

keďže mrzačenie pohlavných orgánov mladých dievčat treba čo najdôraznejšie odsúdiť a považovať ho za jednoznačné porušenie medzinárodných a vnútroštátnych právnych predpisov na ochranu detí a ich práv,

| F. | keďže WHO identifikovala štyri typy mrzačenia pohlavných orgánov od klitoridektómie (čiastočné alebo úplné odstránenie klitorisu chirurgickým zákrokom) cez excíziu (odstránenie klitorisu a malých pyskov), ktorá predstavuje približne 85 % zákrokov mrzačenia ženských pohlavných orgánov, až po najextrémnejšiu formu, ktorou je infibulácia (čiastočné alebo úplné odstránenie klitorisu a malých pyskov, ako aj vnútorného povrchu veľkých pyskov a zošitie vulvy tak, že sa nechá len malý vaginálny otvor) a vaginálna resekcia (prepichovanie, perforácia alebo narezanie klitorisu alebo pyskov), |
| --- | --- |

F.

keďže WHO identifikovala štyri typy mrzačenia pohlavných orgánov od klitoridektómie (čiastočné alebo úplné odstránenie klitorisu chirurgickým zákrokom) cez excíziu (odstránenie klitorisu a malých pyskov), ktorá predstavuje približne 85 % zákrokov mrzačenia ženských pohlavných orgánov, až po najextrémnejšiu formu, ktorou je infibulácia (čiastočné alebo úplné odstránenie klitorisu a malých pyskov, ako aj vnútorného povrchu veľkých pyskov a zošitie vulvy tak, že sa nechá len malý vaginálny otvor) a vaginálna resekcia (prepichovanie, perforácia alebo narezanie klitorisu alebo pyskov),

| G. | keďže akýkoľvek druh mrzačenia ženských pohlavných orgánov nezávisle od jeho rozsahu je násilným činom proti ženám, ktorý predstavuje porušenie ich základných práv, najmä práva na zachovanie osobnej integrity a na telesné a duševné zdravie, ako aj porušenie ich sexuálnych a reprodukčných práv; keďže takéto porušenie nemožno v žiadnom prípade ospravedlniť dodržiavaním rôznych kultúrnych tradícií alebo iniciačných rituálov, |
| --- | --- |

G.

keďže akýkoľvek druh mrzačenia ženských pohlavných orgánov nezávisle od jeho rozsahu je násilným činom proti ženám, ktorý predstavuje porušenie ich základných práv, najmä práva na zachovanie osobnej integrity a na telesné a duševné zdravie, ako aj porušenie ich sexuálnych a reprodukčných práv; keďže takéto porušenie nemožno v žiadnom prípade ospravedlniť dodržiavaním rôznych kultúrnych tradícií alebo iniciačných rituálov,

| H. | keďže v Európe je mrzačením pohlavných orgánov postihnutých približne 500 000 žien, a keďže táto praktika je bežná najmä v rodinách imigrantov a utečencov a dievčatá kvôli tomu dokonca posielajú späť do ich krajiny pôvodu, |
| --- | --- |

H.

keďže v Európe je mrzačením pohlavných orgánov postihnutých približne 500 000 žien, a keďže táto praktika je bežná najmä v rodinách imigrantov a utečencov a dievčatá kvôli tomu dokonca posielajú späť do ich krajiny pôvodu,

| I. | keďže mrzačenie ženských pohlavných orgánov spôsobuje ženám a dievčatám, ktoré ho podstúpia, veľmi vážne a nenapraviteľné krátkodobé a dlhodobé poškodenie telesného i duševného zdravia, je násilím proti ich osobe a integrite a v niektorých prípadoch môže byť dokonca smrteľné; keďže škodlivé vedľajšie účinky má aj používanie primitívnych nástrojov a absencia antiseptických preventívnych opatrení, čo môže neskôr viesť k bolestivému sexuálnemu styku alebo pôrodu, orgány sa definitívne poškodia a môže dôjsť ku komplikáciám, ako je krvácanie, šok, infekcia, prenos vírusu HIV/AIDS, tetanus, nezhubné nádory, ako aj k vážnym ťažkostiam počas tehotenstva a pôrodu, |
| --- | --- |

I.

keďže mrzačenie ženských pohlavných orgánov spôsobuje ženám a dievčatám, ktoré ho podstúpia, veľmi vážne a nenapraviteľné krátkodobé a dlhodobé poškodenie telesného i duševného zdravia, je násilím proti ich osobe a integrite a v niektorých prípadoch môže byť dokonca smrteľné; keďže škodlivé vedľajšie účinky má aj používanie primitívnych nástrojov a absencia antiseptických preventívnych opatrení, čo môže neskôr viesť k bolestivému sexuálnemu styku alebo pôrodu, orgány sa definitívne poškodia a môže dôjsť ku komplikáciám, ako je krvácanie, šok, infekcia, prenos vírusu HIV/AIDS, tetanus, nezhubné nádory, ako aj k vážnym ťažkostiam počas tehotenstva a pôrodu,

| J. | keďže mrzačenie ženských pohlavných orgánov, ktoré je porušením práv žien a dievčat, zakotvených vo viacerých medzinárodných dohodách, je podľa trestného práva členských štátov zakázané a je v rozpore so zásadami stanovenými v Charte základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

J.

keďže mrzačenie ženských pohlavných orgánov, ktoré je porušením práv žien a dievčat, zakotvených vo viacerých medzinárodných dohodách, je podľa trestného práva členských štátov zakázané a je v rozpore so zásadami stanovenými v Charte základných práv Európskej únie,

| K. | keďže vo svojom uznesení zo 16. januára 2008 vyzýva členské štáty, aby prijali v oblasti problematiky mrzačenia ženských pohlavných orgánov konkrétne opatrenia, ktoré umožnia trestne stíhať osoby, ktoré vykonajú túto praktiku na deťoch, |
| --- | --- |

K.

keďže vo svojom uznesení zo 16. januára 2008 vyzýva členské štáty, aby prijali v oblasti problematiky mrzačenia ženských pohlavných orgánov konkrétne opatrenia, ktoré umožnia trestne stíhať osoby, ktoré vykonajú túto praktiku na deťoch,

| L. | keďže Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien požaduje od zmluvných štátov, aby prijali vhodné opatrenia s cieľom zmeniť alebo zrušiť existujúce zákony, zvyklosti a praktiky diskriminujúce ženy, a aby prijali všetky vhodné opatrenia s cieľom vyvolať zmenu sociálnych a kultúrnych modelov správania mužov a žien, aby sa tak dosiahlo odstránenie predsudkov, tradičných a všetkých ostatných praktík založených na myšlienke podriadenosti alebo nadradenosti jedného pohlavia druhému alebo na stereotypnom chápaní mužskej a ženskej roly, |
| --- | --- |

L.

keďže Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien požaduje od zmluvných štátov, aby prijali vhodné opatrenia s cieľom zmeniť alebo zrušiť existujúce zákony, zvyklosti a praktiky diskriminujúce ženy, a aby prijali všetky vhodné opatrenia s cieľom vyvolať zmenu sociálnych a kultúrnych modelov správania mužov a žien, aby sa tak dosiahlo odstránenie predsudkov, tradičných a všetkých ostatných praktík založených na myšlienke podriadenosti alebo nadradenosti jedného pohlavia druhému alebo na stereotypnom chápaní mužskej a ženskej roly,

| M. | keďže v Dohovore o právach dieťaťa prijatom v roku 1989 je stanovené, že zmluvné štáty budú dodržiavať práva zakotvené v tomto dohovore, že tieto práva zabezpečia v rámci svojej jurisdikcie všetkým deťom bez akejkoľvek diskriminácie nezávisle od ich pohlavia a že prijmú všetky účinné a vhodné opatrenia s cieľom skoncovať s tradičnými praktikami, ktoré sú škodlivé pre zdravie detí, |
| --- | --- |

M.

keďže v Dohovore o právach dieťaťa prijatom v roku 1989 je stanovené, že zmluvné štáty budú dodržiavať práva zakotvené v tomto dohovore, že tieto práva zabezpečia v rámci svojej jurisdikcie všetkým deťom bez akejkoľvek diskriminácie nezávisle od ich pohlavia a že prijmú všetky účinné a vhodné opatrenia s cieľom skoncovať s tradičnými praktikami, ktoré sú škodlivé pre zdravie detí,

| N. | keďže Africká charta o právach a starostlivosti o dieťa odporúča signatárskym štátom, aby odstránili sociálne a kultúrne praktiky, ktoré sú škodlivé pre zdravie, dôstojnosť, prirodzený rast a vývoj dieťaťa, |
| --- | --- |

N.

keďže Africká charta o právach a starostlivosti o dieťa odporúča signatárskym štátom, aby odstránili sociálne a kultúrne praktiky, ktoré sú škodlivé pre zdravie, dôstojnosť, prirodzený rast a vývoj dieťaťa,

| O. | keďže v odseku 18 Viedenskej deklarácie a akčného programu, ktoré boli schválené v júni 1993, sa vyhlasuje, že ľudské práva žien a dievčat sú neodcudziteľnou, neoddeliteľnou a nedeliteľnou súčasťou všeobecných ľudských práv, |
| --- | --- |

O.

keďže v odseku 18 Viedenskej deklarácie a akčného programu, ktoré boli schválené v júni 1993, sa vyhlasuje, že ľudské práva žien a dievčat sú neodcudziteľnou, neoddeliteľnou a nedeliteľnou súčasťou všeobecných ľudských práv,

| P. | keďže v článku 2 deklarácie OSN o odstránení násilia páchaného na ženách z roku 1993 je uvedený explicitný odkaz na mrzačenie ženských pohlavných orgánov a iné tradičné praktiky škodlivé pre ženy, |
| --- | --- |

P.

keďže v článku 2 deklarácie OSN o odstránení násilia páchaného na ženách z roku 1993 je uvedený explicitný odkaz na mrzačenie ženských pohlavných orgánov a iné tradičné praktiky škodlivé pre ženy,

| Q. | keďže článok 4 uvedenej deklarácie ustanovuje, že členské štáty by mali odsudzovať násilie voči ženám a nemali by sa odvolávať na zvyky, tradície alebo náboženské cítenie s cieľom vyhnúť sa povinnosti toto násilie odstrániť, |
| --- | --- |

Q.

keďže článok 4 uvedenej deklarácie ustanovuje, že členské štáty by mali odsudzovať násilie voči ženám a nemali by sa odvolávať na zvyky, tradície alebo náboženské cítenie s cieľom vyhnúť sa povinnosti toto násilie odstrániť,

| R. | keďže podľa akčného programu medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji, ktorá sa uskutočnila v roku 1994 v Káhire, sa od vlád očakáva, že zakážu mrzačenie ženských pohlavných orgánov všade, kde existuje, a že budú podporovať MVO a náboženské inštitúcie, ktoré bojujú za odstránenie takýchto praktík, |
| --- | --- |

R.

keďže podľa akčného programu medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji, ktorá sa uskutočnila v roku 1994 v Káhire, sa od vlád očakáva, že zakážu mrzačenie ženských pohlavných orgánov všade, kde existuje, a že budú podporovať MVO a náboženské inštitúcie, ktoré bojujú za odstránenie takýchto praktík,

| S. | keďže akčná platforma schválená na štvrtej konferencii OSN v Pekingu vyzýva vlády, aby posilnili svoje právne predpisy, reformovali inštitúcie a podporovali normy a postupy zamerané na odstránenie diskriminácie žien, ktorú okrem iného predstavuje aj mrzačenie ženských pohlavných orgánov, |
| --- | --- |

S.

keďže akčná platforma schválená na štvrtej konferencii OSN v Pekingu vyzýva vlády, aby posilnili svoje právne predpisy, reformovali inštitúcie a podporovali normy a postupy zamerané na odstránenie diskriminácie žien, ktorú okrem iného predstavuje aj mrzačenie ženských pohlavných orgánov,

| T. | keďže dohoda o partnerstve AKT – EÚ (dohoda z Cotonou) je založená na týchto všeobecných zásadách a obsahuje ustanovenia o zákaze mrzačenia ženských pohlavných orgánov (článok 9 o základných prvkoch dohody, článok 25 o sociálnom rozvoji a článok 31 o otázkach rodovej rovnosti), |
| --- | --- |

T.

keďže dohoda o partnerstve AKT – EÚ (dohoda z Cotonou) je založená na týchto všeobecných zásadách a obsahuje ustanovenia o zákaze mrzačenia ženských pohlavných orgánov (článok 9 o základných prvkoch dohody, článok 25 o sociálnom rozvoji a článok 31 o otázkach rodovej rovnosti),

| U. | keďže v správe, ktorú 3. mája 2001 prijalo Parlamentné zhromaždenie Rady Európy, sa žiada zákaz praktizovania mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré sa považuje za neľudské zaobchádzanie v zmysle článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach; keďže v správe sa uvádza, že zachovávanie kultúry a tradícií nemožno povýšiť nad dodržiavanie základných práv a potrebu vyhlásiť za nezákonné praktiky, ktoré majú blízko k mučeniu, |
| --- | --- |

U.

keďže v správe, ktorú 3. mája 2001 prijalo Parlamentné zhromaždenie Rady Európy, sa žiada zákaz praktizovania mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré sa považuje za neľudské zaobchádzanie v zmysle článku 3 Európskeho dohovoru o ľudských právach; keďže v správe sa uvádza, že zachovávanie kultúry a tradícií nemožno povýšiť nad dodržiavanie základných práv a potrebu vyhlásiť za nezákonné praktiky, ktoré majú blízko k mučeniu,

| V. | keďže v rámci spoločnej európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky Rada a Komisia uznávajú, že mrzačenie ženských pohlavných orgánov je porušením ľudských práv a že ako také môže byť dôvodom na azyl; keďže rastúci počet žiadostí o azyl zo strany rodičov je odôvodnený ohrozením, ktorému môžu byť vystavení vo svojich rodných krajinách za to, že odmietli dať súhlas na vykonanie zákroku spôsobujúceho zmrzačenie ženských pohlavných orgánov na ich dieťati, |
| --- | --- |

V.

keďže v rámci spoločnej európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky Rada a Komisia uznávajú, že mrzačenie ženských pohlavných orgánov je porušením ľudských práv a že ako také môže byť dôvodom na azyl; keďže rastúci počet žiadostí o azyl zo strany rodičov je odôvodnený ohrozením, ktorému môžu byť vystavení vo svojich rodných krajinách za to, že odmietli dať súhlas na vykonanie zákroku spôsobujúceho zmrzačenie ženských pohlavných orgánov na ich dieťati,

| W. | keďže udelením štatútu žiadateľov o azyl rodičom sa žiaľ nezaručí, že ich dieťa unikne riziku zmrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré sa v niektorých prípadoch vykoná až potom, ako sa rodina usídli v hostiteľskej krajine EÚ, |
| --- | --- |

W.

keďže udelením štatútu žiadateľov o azyl rodičom sa žiaľ nezaručí, že ich dieťa unikne riziku zmrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré sa v niektorých prípadoch vykoná až potom, ako sa rodina usídli v hostiteľskej krajine EÚ,

| X. | vzhľadom na vyhlásenie komisárky Ferrero-Waldnerovej a komisára Michela z 5. februára 2008, v ktorom jasne odsudzujú neprijateľnosť praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov tak v EÚ, ako aj v tretích krajinách a zdôrazňujú, že porušovanie práv žien v žiadnom prípade nemožno ospravedlniť relatívnosťou kultúrnych hodnôt alebo tradíciami, |
| --- | --- |

X.

vzhľadom na vyhlásenie komisárky Ferrero-Waldnerovej a komisára Michela z 5. februára 2008, v ktorom jasne odsudzujú neprijateľnosť praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov tak v EÚ, ako aj v tretích krajinách a zdôrazňujú, že porušovanie práv žien v žiadnom prípade nemožno ospravedlniť relatívnosťou kultúrnych hodnôt alebo tradíciami,

| Y. | keďže národné centrá a zariadenia pre mládež a rodinu môžu rodinám včas poskytnúť pomoc, aby mohli preventívne zakročiť proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov, |
| --- | --- |

Y.

keďže národné centrá a zariadenia pre mládež a rodinu môžu rodinám včas poskytnúť pomoc, aby mohli preventívne zakročiť proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov,

| 1. | dôrazne odsudzuje mrzačenie ženských pohlavných orgánov ako porušovanie základných ľudských práv a hrubé porušovanie integrity a osobnosti žien a dievčat, a považuje ho preto z pohľadu spoločnosti za závažný trestný čin; |
| --- | --- |

1.

dôrazne odsudzuje mrzačenie ženských pohlavných orgánov ako porušovanie základných ľudských práv a hrubé porušovanie integrity a osobnosti žien a dievčat, a považuje ho preto z pohľadu spoločnosti za závažný trestný čin;

| 2. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali súhrnnú stratégiu a akčné plány zamerané na zákaz mrzačenia ženských pohlavných orgánov v EÚ a aby na tento účel poskytli potrebné prostriedky – vo forme zákonov a administratívnych ustanovení, preventívnych systémov, vzdelávacích a spoločenských opatrení, a najmä rozsiahlych informačných kampaní v súvislosti s existujúcim ochranným mechanizmom pre zraniteľné skupiny – aby umožnili skutočným a potenciálnym obetiam získať riadnu ochranu; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali súhrnnú stratégiu a akčné plány zamerané na zákaz mrzačenia ženských pohlavných orgánov v EÚ a aby na tento účel poskytli potrebné prostriedky – vo forme zákonov a administratívnych ustanovení, preventívnych systémov, vzdelávacích a spoločenských opatrení, a najmä rozsiahlych informačných kampaní v súvislosti s existujúcim ochranným mechanizmom pre zraniteľné skupiny – aby umožnili skutočným a potenciálnym obetiam získať riadnu ochranu;

| 3. | trvá na tom, že je nevyhnutné, aby bola jednotlivo posudzovaná každá žiadosť o azyl, ktorú predložili rodičia na základe toho, že sa cítia ohrození v rodnej krajine za to, že odmietli dať súhlas na vykonanie zákroku spôsobujúceho zmrzačenie ženských pohlavných orgánov na ich dieťati a aby sa zabezpečilo, aby tieto žiadosti boli podporené množstvom dôkazov, v rámci ktorých sa zohľadní kvalita žiadosti, osobnosť a dôveryhodnosť žiadateľa o azyl a pravdivosť dôvodov podania žiadosti; |
| --- | --- |

3.

trvá na tom, že je nevyhnutné, aby bola jednotlivo posudzovaná každá žiadosť o azyl, ktorú predložili rodičia na základe toho, že sa cítia ohrození v rodnej krajine za to, že odmietli dať súhlas na vykonanie zákroku spôsobujúceho zmrzačenie ženských pohlavných orgánov na ich dieťati a aby sa zabezpečilo, aby tieto žiadosti boli podporené množstvom dôkazov, v rámci ktorých sa zohľadní kvalita žiadosti, osobnosť a dôveryhodnosť žiadateľa o azyl a pravdivosť dôvodov podania žiadosti;

| 4. | trvá na tom, že ženy a dievčatá, ktorým bol udelený azyl v EÚ v dôsledku hrozby zmrzačenia ženských pohlavných orgánov, by v rámci prevencie mali chodievať na pravidelné prehliadky v zdravotníckych zariadeniach a/alebo u lekárov, aby boli chránené pred hrozbou toho, že zákrok spôsobujúci zmrzačenie ženských pohlavných orgánov sa vykoná následne v EÚ; domnieva sa, že toto opatrenie by nijako nediskriminovalo tieto ženy a dievčatá, ale bolo by spôsobom, ako zabezpečiť, aby mrzačenie ženských pohlavných orgánov bolo v EÚ zakázané; |
| --- | --- |

4.

trvá na tom, že ženy a dievčatá, ktorým bol udelený azyl v EÚ v dôsledku hrozby zmrzačenia ženských pohlavných orgánov, by v rámci prevencie mali chodievať na pravidelné prehliadky v zdravotníckych zariadeniach a/alebo u lekárov, aby boli chránené pred hrozbou toho, že zákrok spôsobujúci zmrzačenie ženských pohlavných orgánov sa vykoná následne v EÚ; domnieva sa, že toto opatrenie by nijako nediskriminovalo tieto ženy a dievčatá, ale bolo by spôsobom, ako zabezpečiť, aby mrzačenie ženských pohlavných orgánov bolo v EÚ zakázané;

| 5. | žiada, aby túto súhrnnú stratégiu sprevádzali vzdelávacie programy, ako aj organizovanie vnútroštátnych a medzinárodných kampaní na zvýšenie informovanosti; |
| --- | --- |

5.

žiada, aby túto súhrnnú stratégiu sprevádzali vzdelávacie programy, ako aj organizovanie vnútroštátnych a medzinárodných kampaní na zvýšenie informovanosti;

| 6. | podporuje iniciatívu EUROPOL-u zameranú na koordináciu stretnutia európskych policajných síl s cieľom zintenzívniť opatrenia na boj proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov, riešiť otázky súvisiace s nízkou mierou oznamovania a ťažkosťami pri získavaní dôkazov a svedectiev a účinným spôsobom trestať páchateľov týchto trestných činov; vyzýva preto členské štáty, aby preverili možnosť ďalších opatrení na ochranu obetí po tom, ako sa prihlásia; |
| --- | --- |

6.

podporuje iniciatívu EUROPOL-u zameranú na koordináciu stretnutia európskych policajných síl s cieľom zintenzívniť opatrenia na boj proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov, riešiť otázky súvisiace s nízkou mierou oznamovania a ťažkosťami pri získavaní dôkazov a svedectiev a účinným spôsobom trestať páchateľov týchto trestných činov; vyzýva preto členské štáty, aby preverili možnosť ďalších opatrení na ochranu obetí po tom, ako sa prihlásia;

| 7. | poukazuje na to, že opatrenia na odstránenie škodlivých praktík, ako je mrzačenie pohlavných orgánov, stanovené vo vyššie uvedenom protokole z Maputo, zahŕňajú: zvyšovanie informovanosti verejnosti prostredníctvom informácií, formálneho a neformálneho vzdelávania a kampaní, zákaz všetkých foriem mrzačenia ženských pohlavných orgánov prostredníctvom zákonov a sankcií, a to vrátane vykonania zákroku lekárskym personálom, podporu obetí poskytovaním služieb zdravotnej starostlivosti, právnu pomoc, psychologické poradenstvo a vzdelávanie a ochranu žien, ktorým hrozí riziko škodlivých praktík alebo iných foriem násilia, zneužívania alebo neznášanlivosti; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že opatrenia na odstránenie škodlivých praktík, ako je mrzačenie pohlavných orgánov, stanovené vo vyššie uvedenom protokole z Maputo, zahŕňajú: zvyšovanie informovanosti verejnosti prostredníctvom informácií, formálneho a neformálneho vzdelávania a kampaní, zákaz všetkých foriem mrzačenia ženských pohlavných orgánov prostredníctvom zákonov a sankcií, a to vrátane vykonania zákroku lekárskym personálom, podporu obetí poskytovaním služieb zdravotnej starostlivosti, právnu pomoc, psychologické poradenstvo a vzdelávanie a ochranu žien, ktorým hrozí riziko škodlivých praktík alebo iných foriem násilia, zneužívania alebo neznášanlivosti;

| 8. | žiada členské štáty, aby v jednotlivých krajinách vyčíslili počet žien, ktoré podstúpili zákrok spôsobujúci zmrzačenie ženských pohlavných orgánov, a žien, ktorým toto riziko hrozí, a aby pritom zohľadnili skutočnosť, že v mnohých krajinách zatiaľ nie sú k dispozícii žiadne číselné údaje, ani v nich neexistuje harmonizovaný systém zhromažďovania údajov; |
| --- | --- |

8.

žiada členské štáty, aby v jednotlivých krajinách vyčíslili počet žien, ktoré podstúpili zákrok spôsobujúci zmrzačenie ženských pohlavných orgánov, a žien, ktorým toto riziko hrozí, a aby pritom zohľadnili skutočnosť, že v mnohých krajinách zatiaľ nie sú k dispozícii žiadne číselné údaje, ani v nich neexistuje harmonizovaný systém zhromažďovania údajov;

| 9. | žiada vytvorenie tzv. európskeho zdravotníckeho protokolu na monitorovanie daného javu a zriadenie databanky údajov týkajúcich sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré by sa využívali pri zostavovaní štatistík a v informačných kampaniach zameraných na príslušné komunity prisťahovalcov; |
| --- | --- |

9.

žiada vytvorenie tzv. európskeho zdravotníckeho protokolu na monitorovanie daného javu a zriadenie databanky údajov týkajúcich sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ktoré by sa využívali pri zostavovaní štatistík a v informačných kampaniach zameraných na príslušné komunity prisťahovalcov;

| 10. | nabáda členské štáty, aby zhromažďovali vedecké údaje, ktoré by mohli slúžiť na podporu WHO v jej úsilí o odstránenie praktiky mrzačenia ženských pohlavných orgánov v Európe a na všetkých ostatných kontinentoch; |
| --- | --- |

10.

nabáda členské štáty, aby zhromažďovali vedecké údaje, ktoré by mohli slúžiť na podporu WHO v jej úsilí o odstránenie praktiky mrzačenia ženských pohlavných orgánov v Európe a na všetkých ostatných kontinentoch;

| 11. | vyzýva Komisiu, aby do svojich kooperačných rokovaní a dohôd s príslušnými krajinami zahrnula klauzulu o odstránení praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov; |
| --- | --- |

11.

vyzýva Komisiu, aby do svojich kooperačných rokovaní a dohôd s príslušnými krajinami zahrnula klauzulu o odstránení praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov;

| 12. | žiada vytvorenie súboru najlepších postupov, ktoré by boli uplatňované na rozličných úrovniach, a vypracovanie hodnotenia ich vplyvu (s prípadným využitím projektov financovaných programom DAPHNE III a dosiahnutých výsledkov), ako aj zabezpečenie rozsiahleho šírenia príslušných informácií s využitím praktických a teoretických skúseností odborníkov; |
| --- | --- |

12.

žiada vytvorenie súboru najlepších postupov, ktoré by boli uplatňované na rozličných úrovniach, a vypracovanie hodnotenia ich vplyvu (s prípadným využitím projektov financovaných programom DAPHNE III a dosiahnutých výsledkov), ako aj zabezpečenie rozsiahleho šírenia príslušných informácií s využitím praktických a teoretických skúseností odborníkov;

| 13. | poukazuje na to, že vnútroštátne centrá a inštitúcie hrajú dôležitú úlohu v identifikácii obetí a prijímaní preventívnych opatrení proti praktikám mrzačenia ženských pohlavných orgánov; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že vnútroštátne centrá a inštitúcie hrajú dôležitú úlohu v identifikácii obetí a prijímaní preventívnych opatrení proti praktikám mrzačenia ženských pohlavných orgánov;

| 14. | žiada posilnenie existujúcich európskych sietí zameraných na prevenciu tradičných škodlivých praktík, napríklad organizovaním školení pre mimovládne organizácie, regionálne neziskové združenia a osoby činné v tejto oblasti, ako aj podporu takýchto sietí; |
| --- | --- |

14.

žiada posilnenie existujúcich európskych sietí zameraných na prevenciu tradičných škodlivých praktík, napríklad organizovaním školení pre mimovládne organizácie, regionálne neziskové združenia a osoby činné v tejto oblasti, ako aj podporu takýchto sietí;

| 15. | oceňuje významný prínos mnohých medzinárodných a vnútroštátnych mimovládnych organizácií (MVO), výskumných inštitúcií, Európskej siete pre prevenciu mrzačenia ženských pohlavných orgánov v Európe, ako aj prínos všetkých zaangažovaných osôb, ktoré vďaka finančným prostriedkom poskytovaným o. i. agentúrami OSN a v rámci programu DAPHNE rozvíjajú rôzne projekty zamerané na zvyšovanie informovanosti o mrzačení ženských pohlavných orgánov a na prevenciu a odstránenie tejto praktiky; zdôrazňuje, že vytváranie sietí medzi MVO a organizáciami, ktoré majú svoj základ v rôznych komunitách na celoštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, má nepochybne zásadný význam pre dosiahnutie úspechu pri odstraňovaní praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov a z hľadiska výmeny informácií a skúseností; |
| --- | --- |

15.

oceňuje významný prínos mnohých medzinárodných a vnútroštátnych mimovládnych organizácií (MVO), výskumných inštitúcií, Európskej siete pre prevenciu mrzačenia ženských pohlavných orgánov v Európe, ako aj prínos všetkých zaangažovaných osôb, ktoré vďaka finančným prostriedkom poskytovaným o. i. agentúrami OSN a v rámci programu DAPHNE rozvíjajú rôzne projekty zamerané na zvyšovanie informovanosti o mrzačení ženských pohlavných orgánov a na prevenciu a odstránenie tejto praktiky; zdôrazňuje, že vytváranie sietí medzi MVO a organizáciami, ktoré majú svoj základ v rôznych komunitách na celoštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, má nepochybne zásadný význam pre dosiahnutie úspechu pri odstraňovaní praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov a z hľadiska výmeny informácií a skúseností;

| 16. | zdôrazňuje, že v článku 10 smernice Rady 2004/83/ES (8) o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, sa uvádza, že aspekty týkajúce sa pohlavia sa môžu zvažovať bez toho, aby samotné vytvárali predpoklad na uplatniteľnosť článku 10; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že v článku 10 smernice Rady 2004/83/ES (8) o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, sa uvádza, že aspekty týkajúce sa pohlavia sa môžu zvažovať bez toho, aby samotné vytvárali predpoklad na uplatniteľnosť článku 10;

| 17. | vyzýva Agentúru Európskej únie pre základné práva, ako aj Európsky inštitút pre rodovú rovnosť aby sa prostredníctvom svojich viacročných a/alebo jednoročných pracovných programov postavili na čelo boja proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov; je presvedčený, že tieto agentúry by mohli vykonávať prioritnú výskumnú a/alebo osvetovú činnosť, ktorá by mohla zvýšiť informovanosť o jave mrzačenia ženských pohlavných orgánov na európskej úrovni; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Agentúru Európskej únie pre základné práva, ako aj Európsky inštitút pre rodovú rovnosť aby sa prostredníctvom svojich viacročných a/alebo jednoročných pracovných programov postavili na čelo boja proti mrzačeniu ženských pohlavných orgánov; je presvedčený, že tieto agentúry by mohli vykonávať prioritnú výskumnú a/alebo osvetovú činnosť, ktorá by mohla zvýšiť informovanosť o jave mrzačenia ženských pohlavných orgánov na európskej úrovni;

| 18. | považuje za nevyhnutné, aby sa v príslušných krajinách organizovali fóra pre dialóg a reformovali tradičné právne normy, aby sa súčasťou školského vzdelávania stala problematika mrzačenia ženských pohlavných orgánov a podporovala spolupráca so ženami, ktoré nepodstúpili obriezku; |
| --- | --- |

18.

považuje za nevyhnutné, aby sa v príslušných krajinách organizovali fóra pre dialóg a reformovali tradičné právne normy, aby sa súčasťou školského vzdelávania stala problematika mrzačenia ženských pohlavných orgánov a podporovala spolupráca so ženami, ktoré nepodstúpili obriezku;

| 19. | žiada, aby Európska únia a členské štáty v záujme ľudských práv, zachovania integrity ľudskej bytosti, slobody svedomia a práva na zdravie spolupracovali pri harmonizácii platných právnych predpisov a pri vypracúvaní nových právnych predpisov v tejto oblasti, ak sa platné právne predpisy preukážu ako nevhodné; |
| --- | --- |

19.

žiada, aby Európska únia a členské štáty v záujme ľudských práv, zachovania integrity ľudskej bytosti, slobody svedomia a práva na zdravie spolupracovali pri harmonizácii platných právnych predpisov a pri vypracúvaní nových právnych predpisov v tejto oblasti, ak sa platné právne predpisy preukážu ako nevhodné;

| 20. | vyzýva členské štáty, aby vynucovali uplatňovanie platných zákonov týkajúcich sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, alebo aby prijali právne predpisy ustanovujúce sankcie za ťažké ublíženie na zdraví v dôsledku takéhoto zákroku, ak sa tieto praktiky vykonávajú na území Európskej únie, a aby podporovali prevenciu a boj proti tomuto javu tým, že príslušným profesionálom (sociálnym pracovníkom, učiteľom, policajným silám a odborníkom v sektore zdravotníctva) umožnia rozpoznať prípady mrzačenia ženských pohlavných orgánov; takisto žiada, aby urobili všetko v záujme dosiahnutia čo najvyššieho stupňa harmonizácie zákonov platných vo všetkých 27 členských štátoch; |
| --- | --- |

20.

vyzýva členské štáty, aby vynucovali uplatňovanie platných zákonov týkajúcich sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, alebo aby prijali právne predpisy ustanovujúce sankcie za ťažké ublíženie na zdraví v dôsledku takéhoto zákroku, ak sa tieto praktiky vykonávajú na území Európskej únie, a aby podporovali prevenciu a boj proti tomuto javu tým, že príslušným profesionálom (sociálnym pracovníkom, učiteľom, policajným silám a odborníkom v sektore zdravotníctva) umožnia rozpoznať prípady mrzačenia ženských pohlavných orgánov; takisto žiada, aby urobili všetko v záujme dosiahnutia čo najvyššieho stupňa harmonizácie zákonov platných vo všetkých 27 členských štátoch;

| 21. | vyzýva členské štáty, aby všeobecným lekárom, lekárom a zdravotníckemu personálu v nemocniciach uložili ako povinnosť informovať zdravotnícke úrady a/alebo políciu o prípadoch mrzačenia ženských pohlavných orgánov; |
| --- | --- |

21.

vyzýva členské štáty, aby všeobecným lekárom, lekárom a zdravotníckemu personálu v nemocniciach uložili ako povinnosť informovať zdravotnícke úrady a/alebo políciu o prípadoch mrzačenia ženských pohlavných orgánov;

| 22. | vyzýva členské štáty, aby prijali špecifické právne predpisy týkajúce sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, alebo aby podľa platných právnych predpisov trestne stíhali všetky osoby, ktoré praktizujú mrzačenie pohlavných orgánov; |
| --- | --- |

22.

vyzýva členské štáty, aby prijali špecifické právne predpisy týkajúce sa mrzačenia ženských pohlavných orgánov, alebo aby podľa platných právnych predpisov trestne stíhali všetky osoby, ktoré praktizujú mrzačenie pohlavných orgánov;

| 23. | vyzýva Európsku úniu a členské štáty, aby vykonávanie týchto praktík stíhali, odsudzovali a postihovali uplatňovaním jednotnej stratégie, ktorá berie do úvahy právny, zdravotný a sociálny rozmer, ako aj integráciu prisťahovaleckej populácie; žiada najmä zavedenie ustanovenia do príslušných smerníc o prisťahovalectve, podľa ktorého by sa trestného činu dopustil ten, kto vykonáva mrzačenie pohlavných orgánov, a žiada aj stanovenie náležitých sankcií proti tomu, kto sa dopustí tohto trestného činu, ak sa tieto praktiky vykonali na území Európskej únie; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Európsku úniu a členské štáty, aby vykonávanie týchto praktík stíhali, odsudzovali a postihovali uplatňovaním jednotnej stratégie, ktorá berie do úvahy právny, zdravotný a sociálny rozmer, ako aj integráciu prisťahovaleckej populácie; žiada najmä zavedenie ustanovenia do príslušných smerníc o prisťahovalectve, podľa ktorého by sa trestného činu dopustil ten, kto vykonáva mrzačenie pohlavných orgánov, a žiada aj stanovenie náležitých sankcií proti tomu, kto sa dopustí tohto trestného činu, ak sa tieto praktiky vykonali na území Európskej únie;

| 24. | požaduje vytvorenie stálych technických harmonizačných a kontaktných výborov medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a africkými inštitúciami; domnieva sa, že členmi týchto výborov by mali byť špecialisti v tejto oblasti a zástupcovia hlavných európskych a afrických ženských organizácií; |
| --- | --- |

24.

požaduje vytvorenie stálych technických harmonizačných a kontaktných výborov medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a africkými inštitúciami; domnieva sa, že členmi týchto výborov by mali byť špecialisti v tejto oblasti a zástupcovia hlavných európskych a afrických ženských organizácií;

| 25. | dôrazne žiada rázne odmietanie prepichovania klitorisu a prezentácie tejto praktiky ako lekárskeho zákroku, ktoré sa často navrhuje ako kompromisné riešenie medzi obriezkou a rešpektovaním tradícií určených na formovanie identity, pretože by to bolo len ospravedlnením a akceptovaním praktiky mrzačenia pohlavných orgánov na území EÚ; opakuje, že absolútne a dôrazne odsudzuje mrzačenie ženských pohlavných orgánov, pretože neexistuje sociálny, ekonomický, etnický, zdravotný ani iný dôvod, ktorý by ho ospravedlňoval; |
| --- | --- |

25.

dôrazne žiada rázne odmietanie prepichovania klitorisu a prezentácie tejto praktiky ako lekárskeho zákroku, ktoré sa často navrhuje ako kompromisné riešenie medzi obriezkou a rešpektovaním tradícií určených na formovanie identity, pretože by to bolo len ospravedlnením a akceptovaním praktiky mrzačenia pohlavných orgánov na území EÚ; opakuje, že absolútne a dôrazne odsudzuje mrzačenie ženských pohlavných orgánov, pretože neexistuje sociálny, ekonomický, etnický, zdravotný ani iný dôvod, ktorý by ho ospravedlňoval;

| 26. | žiada odstránenie praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov prostredníctvom podpornej a integračnej politiky pre ženy a rodiny, ktoré žijú podľa tradícií zahŕňajúcich uvedené praktiky, aby bolo možné bez porušenia zákonov, základných ľudských práv a práva na sexuálne sebaurčenie zaručiť ochranu žien pred všetkými formami zneužívania a násilia; |
| --- | --- |

26.

žiada odstránenie praktík mrzačenia ženských pohlavných orgánov prostredníctvom podpornej a integračnej politiky pre ženy a rodiny, ktoré žijú podľa tradícií zahŕňajúcich uvedené praktiky, aby bolo možné bez porušenia zákonov, základných ľudských práv a práva na sexuálne sebaurčenie zaručiť ochranu žien pred všetkými formami zneužívania a násilia;

| 27. | potvrdzuje, že dôvody, ktorými mnohé komunity obhajujú zachovávanie tradičných praktík ohrozujúcich zdravie žien a dievčat, nemajú žiadne opodstatnenie; |
| --- | --- |

27.

potvrdzuje, že dôvody, ktorými mnohé komunity obhajujú zachovávanie tradičných praktík ohrozujúcich zdravie žien a dievčat, nemajú žiadne opodstatnenie;

| 28. | vyzýva členské štáty, aby:






  — | akékoľvek mrzačenie ženských pohlavných orgánov považovali za trestný čin nezávisle od toho, či s ním príslušná žena súhlasila alebo nie, a aby zároveň potrestali každého, kto poskytne pomoc, podnet, radu alebo podporu akejkoľvek osobe, aby vykonala takýto čin na tele ženy alebo dievčaťa, |
| --- | --- | --- |

28.

vyzýva členské štáty, aby:

—

akékoľvek mrzačenie ženských pohlavných orgánov považovali za trestný čin nezávisle od toho, či s ním príslušná žena súhlasila alebo nie, a aby zároveň potrestali každého, kto poskytne pomoc, podnet, radu alebo podporu akejkoľvek osobe, aby vykonala takýto čin na tele ženy alebo dievčaťa,

| — | stíhali, súdili a potrestali každého štátneho príslušníka, ktorý sa dopustil trestného činu mrzačenia ženských pohlavných orgánov, a to aj v prípade, že trestný čin bol spáchaný mimo ich štátnych hraníc (extrateritorialita trestného činu), |
| --- | --- |

—

stíhali, súdili a potrestali každého štátneho príslušníka, ktorý sa dopustil trestného činu mrzačenia ženských pohlavných orgánov, a to aj v prípade, že trestný čin bol spáchaný mimo ich štátnych hraníc (extrateritorialita trestného činu),

| — | prijali legislatívne opatrenia, ktoré by sudcom alebo prokurátorom umožnili prijať ochranné a preventívne opatrenia v prípade, že budú informovaní o prípadoch ohrozenia žien alebo dievčat mrzačením; |
| --- | --- |

—

prijali legislatívne opatrenia, ktoré by sudcom alebo prokurátorom umožnili prijať ochranné a preventívne opatrenia v prípade, že budú informovaní o prípadoch ohrozenia žien alebo dievčat mrzačením;

| 29. | vyzýva členské štáty, aby prijali preventívnu stratégiu sociálnych opatrení zameranú na ochranu neplnoletých, ktorá by nestigmatizovala komunity prisťahovalcov, a to prostredníctvom verejných programov a služieb sociálnej starostlivosti zameraných na prevenciu týchto praktík (na základe vzdelávania, zvyšovania informovanosti ohrozených komunít), ako aj na poskytovanie pomoci obetiam, ktoré takéto praktiky podstúpili (vrátane psychologickej a lekárskej a pokiaľ možno bezplatnej lekárskej starostlivosti na napravenie poškodenia); okrem toho žiada členské štáty, aby v súlade s právnymi predpismi na ochranu dieťaťa zvážili, či hrozba alebo riziko mrzačenia pohlavných orgánov neplnoletej osoby nemôže byť dôvodom na zásah zo strany štátnych orgánov; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty, aby prijali preventívnu stratégiu sociálnych opatrení zameranú na ochranu neplnoletých, ktorá by nestigmatizovala komunity prisťahovalcov, a to prostredníctvom verejných programov a služieb sociálnej starostlivosti zameraných na prevenciu týchto praktík (na základe vzdelávania, zvyšovania informovanosti ohrozených komunít), ako aj na poskytovanie pomoci obetiam, ktoré takéto praktiky podstúpili (vrátane psychologickej a lekárskej a pokiaľ možno bezplatnej lekárskej starostlivosti na napravenie poškodenia); okrem toho žiada členské štáty, aby v súlade s právnymi predpismi na ochranu dieťaťa zvážili, či hrozba alebo riziko mrzačenia pohlavných orgánov neplnoletej osoby nemôže byť dôvodom na zásah zo strany štátnych orgánov;

| 30. | vyzýva členské štáty, aby pre zdravotníkov, učiteľov a sociálnych pracovníkov vypracovali usmernenia, ktorých cieľom by bolo ohľaduplne a v prípade potreby aj za pomoci tlmočníka informovať a upovedomiť rodičov o obrovských rizikách mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ako aj o skutočnosti, že takéto praktiky sa v krajinách Európskej únie považujú za trestný čin; ďalej ich žiada, aby spolupracovali a financovali činnosť sietí a mimovládnych organizácií, ktoré sa zaoberajú vzdelávaním, zvyšovaním informovanosti a sprostredkúvaním v oblasti problému mrzačenia ženských pohlavných orgánov, a to v úzkom kontakte s rodinami a komunitami; |
| --- | --- |

30.

vyzýva členské štáty, aby pre zdravotníkov, učiteľov a sociálnych pracovníkov vypracovali usmernenia, ktorých cieľom by bolo ohľaduplne a v prípade potreby aj za pomoci tlmočníka informovať a upovedomiť rodičov o obrovských rizikách mrzačenia ženských pohlavných orgánov, ako aj o skutočnosti, že takéto praktiky sa v krajinách Európskej únie považujú za trestný čin; ďalej ich žiada, aby spolupracovali a financovali činnosť sietí a mimovládnych organizácií, ktoré sa zaoberajú vzdelávaním, zvyšovaním informovanosti a sprostredkúvaním v oblasti problému mrzačenia ženských pohlavných orgánov, a to v úzkom kontakte s rodinami a komunitami;

| 31. | vyzýva členské štáty, aby šírili presné informácie, ktoré sú zrozumiteľné aj pre negramotnú časť obyvateľstva, najmä prostredníctvom konzulátov členských štátov pri udeľovaní víz; domnieva sa, že aj imigračné úrady by mali pri vstupe osôb do hostiteľskej krajiny poskytovať informácie o dôvodoch tohto zákonom stanoveného zákazu, aby príslušné rodiny pochopili, že zákaz tejto tradičnej praktiky nemožno v žiadnom prípade vnímať ako útok na ich kultúru, ale že predstavuje právnu ochranu žien a dievčat; je toho názoru, že rodiny treba informovať o trestnoprávnych následkoch v prípade preukázaného mrzačenia vrátane trestu odňatia slobody; |
| --- | --- |

31.

vyzýva členské štáty, aby šírili presné informácie, ktoré sú zrozumiteľné aj pre negramotnú časť obyvateľstva, najmä prostredníctvom konzulátov členských štátov pri udeľovaní víz; domnieva sa, že aj imigračné úrady by mali pri vstupe osôb do hostiteľskej krajiny poskytovať informácie o dôvodoch tohto zákonom stanoveného zákazu, aby príslušné rodiny pochopili, že zákaz tejto tradičnej praktiky nemožno v žiadnom prípade vnímať ako útok na ich kultúru, ale že predstavuje právnu ochranu žien a dievčat; je toho názoru, že rodiny treba informovať o trestnoprávnych následkoch v prípade preukázaného mrzačenia vrátane trestu odňatia slobody;

| 32. | požaduje zlepšenie právneho postavenia žien a dievčat v krajinách, v ktorých sa vykonáva mrzačenie pohlavných orgánov, aby sa tak posilnila sebadôvera, vlastná iniciatíva a zodpovednosť žien; |
| --- | --- |

32.

požaduje zlepšenie právneho postavenia žien a dievčat v krajinách, v ktorých sa vykonáva mrzačenie pohlavných orgánov, aby sa tak posilnila sebadôvera, vlastná iniciatíva a zodpovednosť žien;

| 33. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

33.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. ES C 166, 3.7.1995, s. 92.

(2)  Ú. v. ES C 115, 14.4.1997, s. 172.

(3)  Ú. v. ES C 219, 30.7.1999, s. 497.

(4)  Ú. v. ES C 59, 23.2.2001, s. 258.

(5)  Ú. v. ES C 67, 1.3.2001, s. 289.

(6)  Ú. v. ES C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(7)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.2.2009, s. 24.

(8)  Ú. v. EÚ L 304, 30.9.2004, s. 12.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/59 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/59

---

Utorok, 24. marca 2009Viacjazyčnosť: devíza pre Európu a spoločný záväzok

P6_TA(2009)0162

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o viacjazyčnosti: devíza pre Európu a spoločný záväzok (2008/2225(INI))

2010/C 117 E/10

Európsky parlament,

so zreteľom na články 149 a 151 Zmluvy o ES,

so zreteľom na články 21 a 22 Charty základných práv Európskej únie,

so zreteľom na Dohovor UNESCO o zachovaní nehmotného kultúrneho dedičstva z roku 2003,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. septembra 2008 s názvom Viacjazyčnosť: devíza pre Európu a spoločný záväzok (KOM(2008)0566) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SEK(2008)2443, SEK(2008)2444, SEK(2008)2445),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. apríla 2007 s názvom Rámec na európsky prieskum jazykových kompetencií (KOM(2007)0184),

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 15. novembra 2007 s názvom Správa o implementácii akčného plánu „Podpora jazykového vzdelávania a jazykovej rozmanitosti“ (KOM(2007)0554) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SEK(2007)1222),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. apríla 2008 o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2006 o novom strategickom rámci pre viacjazyčnosť (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. apríla 2006 o opatreniach na podporu viacjazyčnosti a jazykového vzdelávania v Európskej únii: európsky indikátor jazykových znalostí (3),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2003 s odporúčaniami pre Komisiu týkajúcimi sa európskych regionálnych a menej používaných jazykov – jazyky menšín v EÚ – v súvislosti s rozšírením a kultúrnou rozmanitosťou (4),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1934/2000/ES zo 17. júla 2000 o Európskom roku jazykov 2001 (5),

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Barcelone 15. a 16. marca 2002,

so zreteľom na závery Rady pre vzdelávanie, mládež a kultúru z 21. a 22. mája 2008, predovšetkým tie, ktoré sa týkajú viacjazyčnosti,

so zreteľom na závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 20. novembra 2008 o presadzovaní kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu vo vonkajších vzťahoch Únie a jej členských štátov (6),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov k mnohojazyčnosti z 18. a 19. júna 2008 (7) a na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k mnohojazyčnosti z 18. septembra 2008,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0092/2009),

| A. | keďže jazyková a kultúrna rozmanitosť významným spôsobom ovplyvňuje každodenný život občanov Európskej únie v dôsledku prieniku médií, rastúcej mobility, migrácie a postupu globalizácie, |
| --- | --- |

A.

keďže jazyková a kultúrna rozmanitosť významným spôsobom ovplyvňuje každodenný život občanov Európskej únie v dôsledku prieniku médií, rastúcej mobility, migrácie a postupu globalizácie,

| B. | keďže nadobúdanie rôznorodých jazykových znalostí sa považuje za nanajvýš dôležité pre všetkých občanov EÚ, pretože im umožňuje plne využívať hospodárske, sociálne a kultúrne výhody voľného pohybu v rámci EÚ a vzťahov EÚ s tretími krajinami, |
| --- | --- |

B.

keďže nadobúdanie rôznorodých jazykových znalostí sa považuje za nanajvýš dôležité pre všetkých občanov EÚ, pretože im umožňuje plne využívať hospodárske, sociálne a kultúrne výhody voľného pohybu v rámci EÚ a vzťahov EÚ s tretími krajinami,

| C. | keďže viacjazyčnosť má rastúci význam v rámci vzťahov medzi členskými štátmi, spolunažívania v našich multikultúrnych spoločnostiach a v kontexte spoločných politík EÚ, |
| --- | --- |

C.

keďže viacjazyčnosť má rastúci význam v rámci vzťahov medzi členskými štátmi, spolunažívania v našich multikultúrnych spoločnostiach a v kontexte spoločných politík EÚ,

| D. | keďže je potrebné, aby sa hodnotenie viacjazyčnosti vykonávalo na základe uznávaných nástrojov, akými sú spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky (CEFR) a iné, |
| --- | --- |

D.

keďže je potrebné, aby sa hodnotenie viacjazyčnosti vykonávalo na základe uznávaných nástrojov, akými sú spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky (CEFR) a iné,

| E. | keďže niektoré európske jazyky predstavujú hlavné prepojenie vo vzťahoch s tretími krajinami, ako aj medzi národmi najrôznejších regiónov sveta, |
| --- | --- |

E.

keďže niektoré európske jazyky predstavujú hlavné prepojenie vo vzťahoch s tretími krajinami, ako aj medzi národmi najrôznejších regiónov sveta,

| F. | keďže jazyková rozmanitosť sa uznáva ako občianske právo v článkoch 21 a 22 Charty základných práv a viacjazyčnosť by tiež mala mať za cieľ podporovať rešpektovanie rozmanitosti a tolerancie, aby sa zabránilo vzniku prípadných konfliktov, či už pasívnej alebo aktívnej povahy, medzi rôznymi jazykovými skupinami v rámci členských štátov, |
| --- | --- |

F.

keďže jazyková rozmanitosť sa uznáva ako občianske právo v článkoch 21 a 22 Charty základných práv a viacjazyčnosť by tiež mala mať za cieľ podporovať rešpektovanie rozmanitosti a tolerancie, aby sa zabránilo vzniku prípadných konfliktov, či už pasívnej alebo aktívnej povahy, medzi rôznymi jazykovými skupinami v rámci členských štátov,

| 1. | víta predloženie oznámenia Komisie o viacjazyčnosti a pozornosť, ktorú tomuto oznámeniu venovala Rada; |
| --- | --- |

1.

víta predloženie oznámenia Komisie o viacjazyčnosti a pozornosť, ktorú tomuto oznámeniu venovala Rada;

| 2. | opakuje svoje stanoviská, ktoré postupom času zaujímal v súvislosti s viacjazyčnosťou a kultúrnou rozmanitosťou; |
| --- | --- |

2.

opakuje svoje stanoviská, ktoré postupom času zaujímal v súvislosti s viacjazyčnosťou a kultúrnou rozmanitosťou;

| 3. | trvá na tom, že je potrebné, aby boli úradné jazyky EÚ uznané za rovnocenné vo všetkých oblastiach verejnej činnosti; |
| --- | --- |

3.

trvá na tom, že je potrebné, aby boli úradné jazyky EÚ uznané za rovnocenné vo všetkých oblastiach verejnej činnosti;

| 4. | domnieva sa, že európska jazyková rozmanitosť predstavuje hlavnú kultúrnu devízu a bolo by nesprávne, keby by sa Európska únia obmedzila na jediný hlavný jazyk; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že európska jazyková rozmanitosť predstavuje hlavnú kultúrnu devízu a bolo by nesprávne, keby by sa Európska únia obmedzila na jediný hlavný jazyk;

| 5. | zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu inštitúcií EÚ pri zabezpečovaní dodržiavania zásady jazykovej rovnosti, a to tak vo vzťahoch medzi členskými štátmi a v samotných inštitúciách EÚ, ako aj vo vzťahoch občanov EÚ k vnútroštátnym správam, inštitúciám a orgánom Spoločenstva a medzinárodným inštitúciám a orgánom; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu inštitúcií EÚ pri zabezpečovaní dodržiavania zásady jazykovej rovnosti, a to tak vo vzťahoch medzi členskými štátmi a v samotných inštitúciách EÚ, ako aj vo vzťahoch občanov EÚ k vnútroštátnym správam, inštitúciám a orgánom Spoločenstva a medzinárodným inštitúciám a orgánom;

| 6. | pripomína, že dôležitosť viacjazyčnosti sa netýka iba hospodárskych a sociálnych aspektov, ale treba venovať pozornosť aj kultúrnej a vedeckej tvorbe a jej šíreniu i významu prekladov, tak literárnych, ako aj technických, v živote občanov a pre dlhodobý rozvoj EÚ; a v neposlednom rade úlohu, ktorú zohrávajú jazyky pri formovaní a posilňovaní identity; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že dôležitosť viacjazyčnosti sa netýka iba hospodárskych a sociálnych aspektov, ale treba venovať pozornosť aj kultúrnej a vedeckej tvorbe a jej šíreniu i významu prekladov, tak literárnych, ako aj technických, v živote občanov a pre dlhodobý rozvoj EÚ; a v neposlednom rade úlohu, ktorú zohrávajú jazyky pri formovaní a posilňovaní identity;

| 7. | zdôrazňuje, že viacjazyčnosť je oblasťou so širokým záberom, ktorá má obrovský dosah na životy európskych občanov; vyzýva preto členské štáty, aby viacjazyčnosť začlenili okrem vzdelávania aj do ďalších politík, napríklad do politiky celoživotného vzdelávania, sociálneho začlenenia, zamestnanosti, médií a výskumu; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že viacjazyčnosť je oblasťou so širokým záberom, ktorá má obrovský dosah na životy európskych občanov; vyzýva preto členské štáty, aby viacjazyčnosť začlenili okrem vzdelávania aj do ďalších politík, napríklad do politiky celoživotného vzdelávania, sociálneho začlenenia, zamestnanosti, médií a výskumu;

| 8. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité vytvoriť osobitné programy na podporu prekladania a siete viacjazyčných terminologických databáz; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité vytvoriť osobitné programy na podporu prekladania a siete viacjazyčných terminologických databáz;

| 9. | pripomína, že informačné a komunikačné technológie sa majú používať na podporu viacjazyčnosti, a preto zdôrazňuje úlohu a používanie vhodnej medzinárodnej normy (ISO 10646) – ktorá umožňuje zastúpenie abecied všetkých jazykov – v správnych systémoch a médiách na úrovni Európy a členských štátov; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že informačné a komunikačné technológie sa majú používať na podporu viacjazyčnosti, a preto zdôrazňuje úlohu a používanie vhodnej medzinárodnej normy (ISO 10646) – ktorá umožňuje zastúpenie abecied všetkých jazykov – v správnych systémoch a médiách na úrovni Európy a členských štátov;

| 10. | navrhuje zavedenie európskeho dňa prekladateľov a tlmočníkov alebo zohľadnenie a zvýšenie prestíže týchto profesií počas Európskeho dňa jazykov, ktorý sa oslavuje každoročne 26. septembra; |
| --- | --- |

10.

navrhuje zavedenie európskeho dňa prekladateľov a tlmočníkov alebo zohľadnenie a zvýšenie prestíže týchto profesií počas Európskeho dňa jazykov, ktorý sa oslavuje každoročne 26. septembra;

| 11. | zastáva názor, že je nevyhnutné chrániť viacjazyčnosť v krajinách alebo regiónoch, v ktorých vedľa seba existujú dva alebo viacero úradných jazykov; |
| --- | --- |

11.

zastáva názor, že je nevyhnutné chrániť viacjazyčnosť v krajinách alebo regiónoch, v ktorých vedľa seba existujú dva alebo viacero úradných jazykov;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v členských štátoch s viac ako jedným úradným jazykom zabezpečila plná vzájomná zrozumiteľnosť jednotlivých jazykov, a to predovšetkým v oblastiach, ktoré sa týkajú starších občanov, a v sektoroch spravodlivosti, zdravotníctva, v úradnom styku a zamestnaní; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v členských štátoch s viac ako jedným úradným jazykom zabezpečila plná vzájomná zrozumiteľnosť jednotlivých jazykov, a to predovšetkým v oblastiach, ktoré sa týkajú starších občanov, a v sektoroch spravodlivosti, zdravotníctva, v úradnom styku a zamestnaní;

| 13. | podporuje štúdium druhého jazyka Európskej únie v prípade úradníkov, ktorí sa pri svojej práci dostávajú do styku s občanmi iných členských štátov; |
| --- | --- |

13.

podporuje štúdium druhého jazyka Európskej únie v prípade úradníkov, ktorí sa pri svojej práci dostávajú do styku s občanmi iných členských štátov;

| 14. | je presvedčený, že je potrebné a vhodné, aby sa vytvorili možnosti na štúdium cudzieho jazyka v dospelosti a prostredníctvom programov odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania v záujme osobného a profesionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

14.

je presvedčený, že je potrebné a vhodné, aby sa vytvorili možnosti na štúdium cudzieho jazyka v dospelosti a prostredníctvom programov odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania v záujme osobného a profesionálneho rozvoja;

| 15. | zdôrazňuje, že je nevyhnutne potrebné venovať v školách osobitnú pozornosť a podporu žiakom, ktorí sa nemôžu vzdelávať v materinskom jazyku, a s radosťou víta návrh Komisie na podporu výučby materinského jazyka a dvoch ďalších jazykov vo vzdelávaní; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je nevyhnutne potrebné venovať v školách osobitnú pozornosť a podporu žiakom, ktorí sa nemôžu vzdelávať v materinskom jazyku, a s radosťou víta návrh Komisie na podporu výučby materinského jazyka a dvoch ďalších jazykov vo vzdelávaní;

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia doteraz nevytvorila viacročný program pre jazykovú rozmanitosť a štúdium jazykov ani európsku agentúru pre jazykovú rozmanitosť a štúdium jazykov, ako sa požadovalo v uvedenom uznesení prijatom veľkou väčšinou poslancov Európskeho parlamentu 4. septembra 2003; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia doteraz nevytvorila viacročný program pre jazykovú rozmanitosť a štúdium jazykov ani európsku agentúru pre jazykovú rozmanitosť a štúdium jazykov, ako sa požadovalo v uvedenom uznesení prijatom veľkou väčšinou poslancov Európskeho parlamentu 4. septembra 2003;

| 17. | zdôrazňuje ďalej význam úplnej znalosti úradných jazykov hostiteľského štátu pre plné začlenenie prisťahovalcov a ich rodín a kladie dôraz na to, že vnútroštátne vlády musia účinne podporovať špeciálne jazykové kurzy, najmä pre ženy a starších ľudí; vyzýva členské štáty, aby postupovali zodpovedne voči prisťahovalcom a poskytli im nevyhnutné prostriedky na štúdium jazyka a kultúry hostiteľskej krajiny a súčasne im umožnili zachovať si svoj vlastný jazyk a podporovali ich pri tom; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje ďalej význam úplnej znalosti úradných jazykov hostiteľského štátu pre plné začlenenie prisťahovalcov a ich rodín a kladie dôraz na to, že vnútroštátne vlády musia účinne podporovať špeciálne jazykové kurzy, najmä pre ženy a starších ľudí; vyzýva členské štáty, aby postupovali zodpovedne voči prisťahovalcom a poskytli im nevyhnutné prostriedky na štúdium jazyka a kultúry hostiteľskej krajiny a súčasne im umožnili zachovať si svoj vlastný jazyk a podporovali ich pri tom;

| 18. | pripomína, že z tohto dôvodu je nevyhnutné zabezpečiť kvalitu v tomto kontexte vrátane príslušnej odbornej prípravy učiteľov; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že z tohto dôvodu je nevyhnutné zabezpečiť kvalitu v tomto kontexte vrátane príslušnej odbornej prípravy učiteľov;

| 19. | zdôrazňuje, že je potrebné pripisovať v predškolských vyučovacích zariadeniach dostatočný význam štúdiu jazykov, a predovšetkým štátneho jazyka krajiny, kde deti navštevujú školu; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že je potrebné pripisovať v predškolských vyučovacích zariadeniach dostatočný význam štúdiu jazykov, a predovšetkým štátneho jazyka krajiny, kde deti navštevujú školu;

| 20. | zastáva názor, že deti by mali byť vo vlastnom záujme schopné komunikovať v jazyku krajiny, v ktorej žijú, s cieľom zabezpečiť, aby v priebehu vzdelávania alebo následnej odbornej prípravy neboli vystavené diskriminácii a mohli sa rovnocenne zapojiť do všetkých činností; |
| --- | --- |

20.

zastáva názor, že deti by mali byť vo vlastnom záujme schopné komunikovať v jazyku krajiny, v ktorej žijú, s cieľom zabezpečiť, aby v priebehu vzdelávania alebo následnej odbornej prípravy neboli vystavené diskriminácii a mohli sa rovnocenne zapojiť do všetkých činností;

| 21. | navrhuje členským štátom, aby preskúmali možnosť výmeny učiteľov na rôznych stupňoch vzdelávania na účel výučby rôznych školských predmetov v rozličných jazykoch, a je presvedčený, že táto možnosť by sa mohla využiť najmä v prihraničných oblastiach, čím by sa zlepšila mobilita pracovníkov a znalosť jazykov medzi občanmi; |
| --- | --- |

21.

navrhuje členským štátom, aby preskúmali možnosť výmeny učiteľov na rôznych stupňoch vzdelávania na účel výučby rôznych školských predmetov v rozličných jazykoch, a je presvedčený, že táto možnosť by sa mohla využiť najmä v prihraničných oblastiach, čím by sa zlepšila mobilita pracovníkov a znalosť jazykov medzi občanmi;

| 22. | považuje za nevyhnutné podporovať mobilitu a výmeny učiteľov a študentov jazykov; pripomína, že pohyb učiteľov jazykov v Európskej únii pomôže zabezpečiť účinný kontakt najvyššieho možného počtu týchto odborníkov s prirodzeným prostredím jazykov, ktoré vyučujú; |
| --- | --- |

22.

považuje za nevyhnutné podporovať mobilitu a výmeny učiteľov a študentov jazykov; pripomína, že pohyb učiteľov jazykov v Európskej únii pomôže zabezpečiť účinný kontakt najvyššieho možného počtu týchto odborníkov s prirodzeným prostredím jazykov, ktoré vyučujú;

| 23. | naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali pracovnú mobilitu učiteľov a spoluprácu medzi školami a rozličnými krajinami pri realizácii technologicky a kultúrne inovačných projektov vyučovania; |
| --- | --- |

23.

naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali pracovnú mobilitu učiteľov a spoluprácu medzi školami a rozličnými krajinami pri realizácii technologicky a kultúrne inovačných projektov vyučovania;

| 24. | podnecuje a podporuje zavedenie nepovinnej výučby materinských menšinových, pôvodných a cudzích jazykov do ponuky na školách a/alebo ako mimoškolskú činnosť prístupnú verejnosti; |
| --- | --- |

24.

podnecuje a podporuje zavedenie nepovinnej výučby materinských menšinových, pôvodných a cudzích jazykov do ponuky na školách a/alebo ako mimoškolskú činnosť prístupnú verejnosti;

| 25. | vyzýva Radu, aby vypracovala výročnú správu o pokroku týkajúcom sa viacjazyčnosti v rámci formálnych a neformálnych vzdelávacích systémov, odbornej prípravy a vzdelávania dospelých v členských štátoch, ktorá by venovala pozornosť vzťahu medzi rozšírením štátnych, regionálnych a menšinových jazykov a prisťahovalectvom; |
| --- | --- |

25.

vyzýva Radu, aby vypracovala výročnú správu o pokroku týkajúcom sa viacjazyčnosti v rámci formálnych a neformálnych vzdelávacích systémov, odbornej prípravy a vzdelávania dospelých v členských štátoch, ktorá by venovala pozornosť vzťahu medzi rozšírením štátnych, regionálnych a menšinových jazykov a prisťahovalectvom;

| 26. | opakovane zdôrazňuje svoj dlhodobý záväzok podporovať štúdium jazykov, viacjazyčnosť a jazykovú rozmanitosť v Európskej únii vrátane regionálnych a menšinových jazykov, pretože ide o kultúrne hodnoty, ktoré je potrebné chrániť a starať sa o ne; domnieva sa, že viacjazyčnosť má zásadný význam pre účinnú komunikáciu a predstavuje prostriedok na uľahčenie porozumenia medzi jednotlivcami, a teda prispieva k lepšiemu prijímaniu rozdielov a menšín; |
| --- | --- |

26.

opakovane zdôrazňuje svoj dlhodobý záväzok podporovať štúdium jazykov, viacjazyčnosť a jazykovú rozmanitosť v Európskej únii vrátane regionálnych a menšinových jazykov, pretože ide o kultúrne hodnoty, ktoré je potrebné chrániť a starať sa o ne; domnieva sa, že viacjazyčnosť má zásadný význam pre účinnú komunikáciu a predstavuje prostriedok na uľahčenie porozumenia medzi jednotlivcami, a teda prispieva k lepšiemu prijímaniu rozdielov a menšín;

| 27. | odporúča, aby akademické osnovy v členských štátoch zahŕňali voliteľné štúdium tretieho cudzieho jazyka, ktoré by sa začínalo na stredoškolskej úrovni; |
| --- | --- |

27.

odporúča, aby akademické osnovy v členských štátoch zahŕňali voliteľné štúdium tretieho cudzieho jazyka, ktoré by sa začínalo na stredoškolskej úrovni;

| 28. | zdôrazňuje, že je dôležité študovať jazyky susedných krajín, pretože sa tak uľahčí komunikácia, zvýši vzájomné porozumenie v EÚ a súčasne sa Únia posilní; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že je dôležité študovať jazyky susedných krajín, pretože sa tak uľahčí komunikácia, zvýši vzájomné porozumenie v EÚ a súčasne sa Únia posilní;

| 29. | odporúča, aby sa podporovalo štúdium jazykov susedných krajín a regiónov, najmä v prihraničných regiónoch; |
| --- | --- |

29.

odporúča, aby sa podporovalo štúdium jazykov susedných krajín a regiónov, najmä v prihraničných regiónoch;

| 30. | pripomína, že je dôležité presadzovať a podporovať rozvoj inovačných pedagogických modelov a prístupov vo vyučovaní jazykov v záujme podpory osvojovania si jazykových schopností a zvyšovania informovanosti a motivácie občanov; |
| --- | --- |

30.

pripomína, že je dôležité presadzovať a podporovať rozvoj inovačných pedagogických modelov a prístupov vo vyučovaní jazykov v záujme podpory osvojovania si jazykových schopností a zvyšovania informovanosti a motivácie občanov;

| 31. | navrhuje, aby na každom stupni vzdelávania bez ohľadu na zemepisné podmienky pôsobili kvalifikovaní učitelia cudzích jazykov; |
| --- | --- |

31.

navrhuje, aby na každom stupni vzdelávania bez ohľadu na zemepisné podmienky pôsobili kvalifikovaní učitelia cudzích jazykov;

| 32. | odporúča, aby boli vypočuté názory európskych federácií a združení učiteľov živých jazykov, pokiaľ ide o programy a metodiky, ktoré sa majú uplatňovať; |
| --- | --- |

32.

odporúča, aby boli vypočuté názory európskych federácií a združení učiteľov živých jazykov, pokiaľ ide o programy a metodiky, ktoré sa majú uplatňovať;

| 33. | trvá na potrebe politík podnecujúcich čítanie a podporujúcich literárnu tvorbu na dosiahnutie uvedených cieľov; |
| --- | --- |

33.

trvá na potrebe politík podnecujúcich čítanie a podporujúcich literárnu tvorbu na dosiahnutie uvedených cieľov;

| 34. | víta plány Komisie na realizáciu informačných kampaní a kampaní na zvyšovanie povedomia o prínose vyučovania jazykov prostredníctvom masmédií a nových technológií; naliehavo žiada Komisiu, aby využila závery konzultácií týkajúcich sa vyučovania jazykov v prípade detí migrantov a vyučovania jazyka a kultúry krajiny pôvodu v hostiteľskom členskom štáte; |
| --- | --- |

34.

víta plány Komisie na realizáciu informačných kampaní a kampaní na zvyšovanie povedomia o prínose vyučovania jazykov prostredníctvom masmédií a nových technológií; naliehavo žiada Komisiu, aby využila závery konzultácií týkajúcich sa vyučovania jazykov v prípade detí migrantov a vyučovania jazyka a kultúry krajiny pôvodu v hostiteľskom členskom štáte;

| 35. | odporúča a podporuje používanie IKT, ktoré sú nevyhnutným nástrojom na vyučovanie jazykov; |
| --- | --- |

35.

odporúča a podporuje používanie IKT, ktoré sú nevyhnutným nástrojom na vyučovanie jazykov;

| 36. | pripomína, že za svoju politickú prioritu považuje osvojovanie si jazykových schopností prostredníctvom štúdia ďalších jazykov EÚ, z ktorých jeden by mal byť jazykom susednej krajiny a druhý medzinárodným „lingua franca“: domnieva sa, že občania by tak získali znalosti a kvalifikáciu, ktoré im umožnia podieľať sa na demokratickej spoločnosti v zmysle aktívneho občianstva, zamestnateľnosti a znalosti iných kultúr; |
| --- | --- |

36.

pripomína, že za svoju politickú prioritu považuje osvojovanie si jazykových schopností prostredníctvom štúdia ďalších jazykov EÚ, z ktorých jeden by mal byť jazykom susednej krajiny a druhý medzinárodným „lingua franca“: domnieva sa, že občania by tak získali znalosti a kvalifikáciu, ktoré im umožnia podieľať sa na demokratickej spoločnosti v zmysle aktívneho občianstva, zamestnateľnosti a znalosti iných kultúr;

| 37. | navrhuje, aby sa v uspokojivej miere zabezpečila viacjazyčnosť v médiách a v obsahoch internetových stránok, a predovšetkým v jazykovej politike európskych stránok a portálov a ďalších stránok a portálov spojených s Európskou úniou, kde sa musí v plnom rozsahu dodržiavať európska viacjazyčnosť, aspoň čo sa týka 23 úradných jazykov Európskej únie; |
| --- | --- |

37.

navrhuje, aby sa v uspokojivej miere zabezpečila viacjazyčnosť v médiách a v obsahoch internetových stránok, a predovšetkým v jazykovej politike európskych stránok a portálov a ďalších stránok a portálov spojených s Európskou úniou, kde sa musí v plnom rozsahu dodržiavať európska viacjazyčnosť, aspoň čo sa týka 23 úradných jazykov Európskej únie;

| 38. | poznamenáva, že používanie titulkov v televíznych programoch namiesto dabovania a čítaného komentára uľahčí výučbu a používanie jazykov EÚ a lepšie porozumenie kultúrneho pozadia audiovizuálnych produkcií; |
| --- | --- |

38.

poznamenáva, že používanie titulkov v televíznych programoch namiesto dabovania a čítaného komentára uľahčí výučbu a používanie jazykov EÚ a lepšie porozumenie kultúrneho pozadia audiovizuálnych produkcií;

| 39. | nabáda EÚ, aby vo svojich vonkajších vzťahoch čerpala potenciálne výhody, ktoré predstavujú európske jazyky, a aby túto devízu ďalej rozvíjala v kultúrnom, hospodárskom a sociálnom dialógu s ostatnými časťami sveta s cieľom posilniť úlohu EÚ na medzinárodnej scéne a pridať jej hodnotu a priniesť výhody tretím krajinám v súlade s rozvojovou politikou, ktorú EÚ podporuje; |
| --- | --- |

39.

nabáda EÚ, aby vo svojich vonkajších vzťahoch čerpala potenciálne výhody, ktoré predstavujú európske jazyky, a aby túto devízu ďalej rozvíjala v kultúrnom, hospodárskom a sociálnom dialógu s ostatnými časťami sveta s cieľom posilniť úlohu EÚ na medzinárodnej scéne a pridať jej hodnotu a priniesť výhody tretím krajinám v súlade s rozvojovou politikou, ktorú EÚ podporuje;

| 40. | navrhuje, aby Rada spolu s občianskou spoločnosťou usporiadala prvú európsku konferenciu o jazykovej rozmanitosti s cieľom dôkladne diskutovať o tejto záležitosti v rámci odporúčania medzinárodnej skupiny odborníkov OSN pre pôvodné jazyky, ktoré bolo prijaté na siedmom zasadnutí stáleho fóra pre otázky domorodého obyvateľstva v máji 2008 (správa zo siedmeho zasadnutia (E/2008/43)); |
| --- | --- |

40.

navrhuje, aby Rada spolu s občianskou spoločnosťou usporiadala prvú európsku konferenciu o jazykovej rozmanitosti s cieľom dôkladne diskutovať o tejto záležitosti v rámci odporúčania medzinárodnej skupiny odborníkov OSN pre pôvodné jazyky, ktoré bolo prijaté na siedmom zasadnutí stáleho fóra pre otázky domorodého obyvateľstva v máji 2008 (správa zo siedmeho zasadnutia (E/2008/43));

| 41. | je presvedčený, že v rámci celoživotného vzdelávania by sa mala poskytovať dostatočná podpora občanom všetkých vekových skupín, aby mohli neustále rozvíjať a zlepšovať svoje jazykové znalosti prostredníctvom prístupu k vhodnému štúdiu jazykov alebo k iným možnostiam na uľahčenie komunikácie vrátane štúdia jazykov od raného veku, s cieľom zlepšiť ich sociálne zaradenie, pracovné vyhliadky a životné podmienky; |
| --- | --- |

41.

je presvedčený, že v rámci celoživotného vzdelávania by sa mala poskytovať dostatočná podpora občanom všetkých vekových skupín, aby mohli neustále rozvíjať a zlepšovať svoje jazykové znalosti prostredníctvom prístupu k vhodnému štúdiu jazykov alebo k iným možnostiam na uľahčenie komunikácie vrátane štúdia jazykov od raného veku, s cieľom zlepšiť ich sociálne zaradenie, pracovné vyhliadky a životné podmienky;

| 42. | vyzýva Komisiu a členské štáty aby podporovali opatrenia, ktoré by uľahčovali štúdium jazykov osobám v znevýhodnených podmienkach, osobám patriacim k národnostným menšinám a migrantom a umožnili im naučiť sa jazyk/y hostiteľskej krajiny a/alebo regiónu v záujme dosiahnutia sociálnej integrácie a boja proti sociálnemu vylúčeniu; zdôrazňuje, že pre migrantov je dôležité, aby mohli pri rozvíjaní svojich jazykových znalostí využívať svoj hlavný jazyk; naliehavo preto žiada členské štáty, aby podporovali používanie príslušného hlavného jazyka, ako aj štúdium štátneho jazyka; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Komisiu a členské štáty aby podporovali opatrenia, ktoré by uľahčovali štúdium jazykov osobám v znevýhodnených podmienkach, osobám patriacim k národnostným menšinám a migrantom a umožnili im naučiť sa jazyk/y hostiteľskej krajiny a/alebo regiónu v záujme dosiahnutia sociálnej integrácie a boja proti sociálnemu vylúčeniu; zdôrazňuje, že pre migrantov je dôležité, aby mohli pri rozvíjaní svojich jazykových znalostí využívať svoj hlavný jazyk; naliehavo preto žiada členské štáty, aby podporovali používanie príslušného hlavného jazyka, ako aj štúdium štátneho jazyka;

| 43. | zastáva názor, že treba viac podporovať medzinárodné profilovanie európskych jazykov vo svete, pretože predstavujú devízu pre európsky projekt vzhľadom na to, že sú rozhodujúce pre jazykové, historické a kultúrne putá medzi EÚ a tretími krajinami a v súvislosti s podporou demokratických hodnôt v týchto krajinách; |
| --- | --- |

43.

zastáva názor, že treba viac podporovať medzinárodné profilovanie európskych jazykov vo svete, pretože predstavujú devízu pre európsky projekt vzhľadom na to, že sú rozhodujúce pre jazykové, historické a kultúrne putá medzi EÚ a tretími krajinami a v súvislosti s podporou demokratických hodnôt v týchto krajinách;

| 44. | je presvedčený, že podnikom v EÚ, a najmä malým a stredným podnikom, treba poskytnúť účinnú podporu zameranú na vyučovanie a používanie jazykov, čím sa uľahčí ich prístup na svetové trhy, predovšetkým na novovznikajúce trhy; |
| --- | --- |

44.

je presvedčený, že podnikom v EÚ, a najmä malým a stredným podnikom, treba poskytnúť účinnú podporu zameranú na vyučovanie a používanie jazykov, čím sa uľahčí ich prístup na svetové trhy, predovšetkým na novovznikajúce trhy;

| 45. | zdôrazňuje právo spotrebiteľov získať informácie o výrobkoch, ktoré sa predávajú na trhu v mieste ich pobytu, v úradnom jazyku alebo v úradných jazykoch daného miesta pobytu; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje právo spotrebiteľov získať informácie o výrobkoch, ktoré sa predávajú na trhu v mieste ich pobytu, v úradnom jazyku alebo v úradných jazykoch daného miesta pobytu;

| 46. | upriamuje osobitnú pozornosť na nebezpečenstvo, ktoré môže priniesť komunikačná priepasť medzi osobami pochádzajúcimi z odlišných kultúrnych prostredí a sociálna priepasť medzi ľuďmi hovoriacimi viacerými jazykmi a tými, ktorí ovládajú len jeden jazyk; upozorňuje na skutočnosť, že nedostatočné jazykové znalosti sú v mnohých členských štátoch naďalej vážnou prekážkou pre sociálnu a pracovnú integráciu pracovníkov inej štátnej príslušnosti; naliehavo preto žiada Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia s cieľom preklenúť priepasť medzi osobami, ktoré hovoria viacerými jazykmi a majú v Európskej únii viac príležitostí, a tými, ktorí ovládajú len jeden jazyk a prístup k mnohým takýmto príležitostiam je im odopretý; |
| --- | --- |

46.

upriamuje osobitnú pozornosť na nebezpečenstvo, ktoré môže priniesť komunikačná priepasť medzi osobami pochádzajúcimi z odlišných kultúrnych prostredí a sociálna priepasť medzi ľuďmi hovoriacimi viacerými jazykmi a tými, ktorí ovládajú len jeden jazyk; upozorňuje na skutočnosť, že nedostatočné jazykové znalosti sú v mnohých členských štátoch naďalej vážnou prekážkou pre sociálnu a pracovnú integráciu pracovníkov inej štátnej príslušnosti; naliehavo preto žiada Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia s cieľom preklenúť priepasť medzi osobami, ktoré hovoria viacerými jazykmi a majú v Európskej únii viac príležitostí, a tými, ktorí ovládajú len jeden jazyk a prístup k mnohým takýmto príležitostiam je im odopretý;

| 47. | je presvedčený, že by sa malo podporovať štúdium jazykov tretích krajín, a to aj v rámci EÚ; |
| --- | --- |

47.

je presvedčený, že by sa malo podporovať štúdium jazykov tretích krajín, a to aj v rámci EÚ;

| 48. | požaduje, aby ukazovatele jazykových znalostí čo najskôr zahŕňali všetky úradné jazyky EÚ bez toho, aby to ovplyvnilo ich rozšírenie na iné jazyky, ktorými sa hovorí v EÚ; |
| --- | --- |

48.

požaduje, aby ukazovatele jazykových znalostí čo najskôr zahŕňali všetky úradné jazyky EÚ bez toho, aby to ovplyvnilo ich rozšírenie na iné jazyky, ktorými sa hovorí v EÚ;

| 49. | domnieva sa, že zber údajov by mal zahŕňať testovanie štyroch jazykových znalostí, a to: porozumenie písanému a hovorenému prejavu, písomný prejav a ústny prejav; |
| --- | --- |

49.

domnieva sa, že zber údajov by mal zahŕňať testovanie štyroch jazykových znalostí, a to: porozumenie písanému a hovorenému prejavu, písomný prejav a ústny prejav;

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie pri podpore spolupráce medzi členskými štátmi prostredníctvom využívania otvorenej metódy koordinácie s cieľom uľahčiť výmenu skúseností a osvedčených postupov v oblasti viacjazyčnosti a aby pritom zohľadnili ekonomický prínos, napríklad v podnikoch, v ktorých sa uplatňuje viacjazyčnosť; |
| --- | --- |

50.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie pri podpore spolupráce medzi členskými štátmi prostredníctvom využívania otvorenej metódy koordinácie s cieľom uľahčiť výmenu skúseností a osvedčených postupov v oblasti viacjazyčnosti a aby pritom zohľadnili ekonomický prínos, napríklad v podnikoch, v ktorých sa uplatňuje viacjazyčnosť;

| 51. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

51.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0124.

(2)  Ú. v. EÚ C 314 E, 21.12.2006, s. 207.

(3)  Ú. v. EÚ C 296 E, 6.12.2006, s. 271.

(4)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2004, s. 374.

(5)  Ú. v. ES L 232, 14.9.2000, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 320, 16.12.2008, s. 10.

(7)  Ú. v. EÚ C 257, 9.10.2008, s. 30.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/65

---

Utorok, 24. marca 2009Zelená kniha o územnej súdržnosti a stav diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti

P6_TA(2009)0163

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (2008/2174(INI))

2010/C 117 E/11

Európsky parlament,

so zreteľom na piatu správu Komisie z 19. júna 2008 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)0371) (piata správa o pokroku),

so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 6. októbra 2008 o územnej súdržnosti – z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616) (zelená kniha),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2008 s názvom Regióny 2020 – posúdenie budúcich výziev pre regióny EÚ (SEK(2008)2868) (správa Komisie o regiónoch 2020),

so zreteľom na články 158 a 159 a článok 299 ods. 2 Zmluvy o ES,

so zreteľom na štvrtú správu Komisie z 30. mája 2007 o hospodárskej a sociálnej kohézii (KOM(2007)0273),

so zreteľom na územnú agendu EÚ - smerom ku konkurencieschopnejšej a udržateľnej Európe rôznorodých regiónov (územná agenda) a na Lipskú chartu o udržateľných európskych mestách (Lipská charta) a na prvý akčný program na implementáciu územnej agendy,

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o štvrtej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (1) (uznesenie o štvrtej správe o pokroku), z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k dosiahnutiu európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (2) a z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (3),

so zreteľom na správu Európskej monitorovacej siete územného plánovania (ESPON) s názvom Budúcnosť územia – územné scenáre pre Európu (správa ESPON), a na správu Európskeho parlamentu s názvom Regionálne rozdiely a kohézia: aké stratégie pre budúcnosť?,

so zreteľom na závery Konferencie o územnej súdržnosti a budúcnosti politiky súdržnosti, ktorá sa konala v Paríži 30. a 31. októbra 2008,

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2005 o úlohe územnej súdržnosti pri regionálnom rozvoji (4),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A6-0083/2009),

| A. | keďže Lisabonskú zmluvu, ktorá zakotvuje územnú súdržnosť ako jeden zo základných cieľov EÚ spolu s hospodárskou a sociálnou súdržnosťou, ešte neratifikovali všetky členské štáty, |
| --- | --- |

A.

keďže Lisabonskú zmluvu, ktorá zakotvuje územnú súdržnosť ako jeden zo základných cieľov EÚ spolu s hospodárskou a sociálnou súdržnosťou, ešte neratifikovali všetky členské štáty,

| B. | keďže koncepcia územnej súdržnosti je obsiahnutá v politike súdržnosti od jej začiatkov a je v jadre jej rozvoja; keďže vďaka Lisabonskej zmluve a zelenej knihe je táto koncepcia viditeľnejšia a zreteľnejšia, |
| --- | --- |

B.

keďže koncepcia územnej súdržnosti je obsiahnutá v politike súdržnosti od jej začiatkov a je v jadre jej rozvoja; keďže vďaka Lisabonskej zmluve a zelenej knihe je táto koncepcia viditeľnejšia a zreteľnejšia,

| C. | keďže politika súdržnosti EÚ je zásadným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, pretože uľahčuje zbližovanie čoraz rôznorodejších regiónov a podnecuje rast a zamestnanosť; keďže politika súdržnosti EÚ je najviditeľnejším, najhmatateľnejším a najvyčísliteľnejším vyjadrením európskej solidarity a rovnosti a keďže územná súdržnosť sa ako neoddeliteľná súčasť politiky súdržnosti EÚ zakladá na rovnakých zásadách, |
| --- | --- |

C.

keďže politika súdržnosti EÚ je zásadným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, pretože uľahčuje zbližovanie čoraz rôznorodejších regiónov a podnecuje rast a zamestnanosť; keďže politika súdržnosti EÚ je najviditeľnejším, najhmatateľnejším a najvyčísliteľnejším vyjadrením európskej solidarity a rovnosti a keďže územná súdržnosť sa ako neoddeliteľná súčasť politiky súdržnosti EÚ zakladá na rovnakých zásadách,

| D. | keďže napriek značnému pokroku z hľadiska konvergencie v EÚ zdôrazňujú najaktuálnejšie správy o súdržnosti tendenciu smerom k zhoršovaniu územných rozdielov medzi regiónmi EÚ, napríklad pokiaľ ide o dostupnosť, najmä v prípade štrukturálne znevýhodnených regiónov EÚ, ale aj na vnútroregionálnej úrovni a na územiach v rámci EÚ, čo by mohlo viesť k priestorovej segregácii a prehĺbiť rozdiely v úrovniach prosperity regiónov EÚ, |
| --- | --- |

D.

keďže napriek značnému pokroku z hľadiska konvergencie v EÚ zdôrazňujú najaktuálnejšie správy o súdržnosti tendenciu smerom k zhoršovaniu územných rozdielov medzi regiónmi EÚ, napríklad pokiaľ ide o dostupnosť, najmä v prípade štrukturálne znevýhodnených regiónov EÚ, ale aj na vnútroregionálnej úrovni a na územiach v rámci EÚ, čo by mohlo viesť k priestorovej segregácii a prehĺbiť rozdiely v úrovniach prosperity regiónov EÚ,

| E. | keďže politika súdržnosti EÚ už zaznamenala úspechy pri vytváraní niektorých dôležitých synergií s inými politikami EÚ zameranými na posilňovanie ich vplyvu v praxi a na prospech občanov EÚ, a keďže napríklad synergie, ktoré vznikli medzi politikou súdržnosti a výskumom a inováciami alebo lisabonskou stratégiou, a synergie na cezhraničnej úrovni priniesli hmatateľné pozitívne výsledky, ktoré musia byť potvrdené a ďalej prehlbované, |
| --- | --- |

E.

keďže politika súdržnosti EÚ už zaznamenala úspechy pri vytváraní niektorých dôležitých synergií s inými politikami EÚ zameranými na posilňovanie ich vplyvu v praxi a na prospech občanov EÚ, a keďže napríklad synergie, ktoré vznikli medzi politikou súdržnosti a výskumom a inováciami alebo lisabonskou stratégiou, a synergie na cezhraničnej úrovni priniesli hmatateľné pozitívne výsledky, ktoré musia byť potvrdené a ďalej prehlbované,

Stav diskusie o budúcnosti politiky súdržnosti EÚ

| 1. | súhlasí s hlavnými závermi verejných diskusií o budúcnosti politiky súdržnosti EÚ, ktoré sa uvádzajú v piatej správe o pokroku; vyjadruje spokojnosť s veľkým záujmom, s akým rozliční aktéri v oblasti regionálnej politiky, najmä miestne a regionálne orgány, pristupovali k tejto diskusii; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s hlavnými závermi verejných diskusií o budúcnosti politiky súdržnosti EÚ, ktoré sa uvádzajú v piatej správe o pokroku; vyjadruje spokojnosť s veľkým záujmom, s akým rozliční aktéri v oblasti regionálnej politiky, najmä miestne a regionálne orgány, pristupovali k tejto diskusii;

| 2. | víta skutočnosť, že tieto závery do veľkej miery zodpovedajú názoru, ktorý vyjadril vo svojom uznesení o štvrtej správe o pokroku; pripomína, že toto uznesenie bolo prvým príspevkom Európskeho parlamentu do verejnej diskusie; |
| --- | --- |

2.

víta skutočnosť, že tieto závery do veľkej miery zodpovedajú názoru, ktorý vyjadril vo svojom uznesení o štvrtej správe o pokroku; pripomína, že toto uznesenie bolo prvým príspevkom Európskeho parlamentu do verejnej diskusie;

| 3. | konštatuje, že názory, ktoré vyjadril vo svojom uznesení k štvrtej správe o pokroku, obsahujú tieto odporúčania: po prvé, každý pokus o navrátenie tejto politiky na národnú úroveň by sa mal zamietnuť a mal by sa prijať záväzok k jednotnej, pružnej politike EÚ, ktorá by dokázala prispôsobiť opatrenia v príslušnom rozsahu a mala by tiež dokázať riešiť spoločné výzvy, ako sú globalizácia, klimatické zmeny, demografické zmeny (vrátane starnutia, migrácie a vyľudňovania), chudoba a dodávky energie; po druhé, pevné presvedčenie, že politika súdržnosti EÚ by sa mala vzťahovať na všetky regióny EÚ, zahrňujúc aj regióny s osobitnými zemepisnými črtami, a mala by byť prínosom pre každého; po tretie, je potrebné určiť priority pri výdavkoch štrukturálnych politík a opatrení EÚ a s výhradami schváliť tzv. postup účelového viazania prostriedkov; a po štvrté, sú potrebné synergie a integrovaný prístup medzi rôznymi sektorovými politikami, aby sa podarilo dosiahnuť optimálny výsledok rastu a rozvoja v praxi; |
| --- | --- |

3.

konštatuje, že názory, ktoré vyjadril vo svojom uznesení k štvrtej správe o pokroku, obsahujú tieto odporúčania: po prvé, každý pokus o navrátenie tejto politiky na národnú úroveň by sa mal zamietnuť a mal by sa prijať záväzok k jednotnej, pružnej politike EÚ, ktorá by dokázala prispôsobiť opatrenia v príslušnom rozsahu a mala by tiež dokázať riešiť spoločné výzvy, ako sú globalizácia, klimatické zmeny, demografické zmeny (vrátane starnutia, migrácie a vyľudňovania), chudoba a dodávky energie; po druhé, pevné presvedčenie, že politika súdržnosti EÚ by sa mala vzťahovať na všetky regióny EÚ, zahrňujúc aj regióny s osobitnými zemepisnými črtami, a mala by byť prínosom pre každého; po tretie, je potrebné určiť priority pri výdavkoch štrukturálnych politík a opatrení EÚ a s výhradami schváliť tzv. postup účelového viazania prostriedkov; a po štvrté, sú potrebné synergie a integrovaný prístup medzi rôznymi sektorovými politikami, aby sa podarilo dosiahnuť optimálny výsledok rastu a rozvoja v praxi;

| 4. | je presvedčený, že územná súdržnosť je ústredným pilierom na dosiahnutie cieľov sledovaných politikou súdržnosti EÚ prostredníctvom posilňovania hospodárskej a sociálnej súdržnosti; zdôrazňuje, že územná súdržnosť účinne prispieva k vyrovnávaniu rozdielov v rozvoji medzi členskými štátmi a regiónmi, ale aj v rámci nich; domnieva sa preto, že budúca reforma regionálnej politiky EÚ by mala zahŕňať závery vyplývajúce z rozpravy o zelenej knihe; |
| --- | --- |

4.

je presvedčený, že územná súdržnosť je ústredným pilierom na dosiahnutie cieľov sledovaných politikou súdržnosti EÚ prostredníctvom posilňovania hospodárskej a sociálnej súdržnosti; zdôrazňuje, že územná súdržnosť účinne prispieva k vyrovnávaniu rozdielov v rozvoji medzi členskými štátmi a regiónmi, ale aj v rámci nich; domnieva sa preto, že budúca reforma regionálnej politiky EÚ by mala zahŕňať závery vyplývajúce z rozpravy o zelenej knihe;

Hodnotenie zelenej knihy o územnej súdržnosti

| 5. | víta skutočnosť, že Komisia zareagovala na dlhodobú požiadavku Európskeho parlamentu a prijala zelenú knihu; plne podporuje rozhodnutie vypracovať analýzu územnej súdržnosti, ktorá sa už dlho objavuje v popredí každej diskusie o regionálnej politike bez ohľadu na skutočnosť, že Lisabonská zmluva ešte nie je ratifikovaná; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že Komisia zareagovala na dlhodobú požiadavku Európskeho parlamentu a prijala zelenú knihu; plne podporuje rozhodnutie vypracovať analýzu územnej súdržnosti, ktorá sa už dlho objavuje v popredí každej diskusie o regionálnej politike bez ohľadu na skutočnosť, že Lisabonská zmluva ešte nie je ratifikovaná;

| 6. | domnieva sa však, že zelená kniha nespĺňa cieľ úplne, keďže neposkytuje jasnú definíciu cieľa územnej súdržnosti, ani ho nestanovuje, a preto výrazne neposúva vpred chápanie tejto novej koncepcie, ktorá by sa mohla účinne podieľať na zmierňovaní rozdielov medzi regiónmi; navyše vyjadruje poľutovanie, že zelená kniha nevysvetľuje, ako sa územná súdržnosť začlení do existujúceho rámca politiky súdržnosti, ani akými metodologickými nástrojmi či zdrojmi sa zmení jej podstata z rámca zásad na operačný mechanizmus, ktorý sa bude uplatňovať v praxi v ďalšom programovacom období; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa však, že zelená kniha nespĺňa cieľ úplne, keďže neposkytuje jasnú definíciu cieľa územnej súdržnosti, ani ho nestanovuje, a preto výrazne neposúva vpred chápanie tejto novej koncepcie, ktorá by sa mohla účinne podieľať na zmierňovaní rozdielov medzi regiónmi; navyše vyjadruje poľutovanie, že zelená kniha nevysvetľuje, ako sa územná súdržnosť začlení do existujúceho rámca politiky súdržnosti, ani akými metodologickými nástrojmi či zdrojmi sa zmení jej podstata z rámca zásad na operačný mechanizmus, ktorý sa bude uplatňovať v praxi v ďalšom programovacom období;

| 7. | víta analýzu v zelenej knihe, ktorá definuje tri kľúčové koncepcie, ktoré by mali mať ústredné miesto v rozvoji územnej súdržnosti: koncentráciu, prepojenie a spoluprácu; domnieva sa, že tieto koncepcie môžu prispieť k riešeniu niektorých základných prekážok, ktoré brzdia harmonický, vyvážený a udržateľný vývoj EÚ, ako sú negatívne dôsledky súvisiace s koncentráciou hospodárskej činnosti, najmä v niektorých hlavných mestách štátov a regiónov, rozdiely v prístupe k trhom a službám z dôvodu vzdialenosti alebo koncentrácie a chýbajúcej infraštruktúry a rozdiely spôsobené hranicami medzi členskými štátmi, ale aj regiónmi; |
| --- | --- |

7.

víta analýzu v zelenej knihe, ktorá definuje tri kľúčové koncepcie, ktoré by mali mať ústredné miesto v rozvoji územnej súdržnosti: koncentráciu, prepojenie a spoluprácu; domnieva sa, že tieto koncepcie môžu prispieť k riešeniu niektorých základných prekážok, ktoré brzdia harmonický, vyvážený a udržateľný vývoj EÚ, ako sú negatívne dôsledky súvisiace s koncentráciou hospodárskej činnosti, najmä v niektorých hlavných mestách štátov a regiónov, rozdiely v prístupe k trhom a službám z dôvodu vzdialenosti alebo koncentrácie a chýbajúcej infraštruktúry a rozdiely spôsobené hranicami medzi členskými štátmi, ale aj regiónmi;

| 8. | domnieva sa, že zelená kniha náležite nezohľadňuje záväzky stanovené v územnej agende a Lipskej charte, ktoré dávajú územnej súdržnosti strategickú a rozhodujúcu víziu, najmä pokiaľ ide o princíp polycentrizmu alebo nové mestsko-vidiecke partnerstvo; domnieva sa, že tieto ciele musia byť v jadre diskusie o územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že zelená kniha náležite nezohľadňuje záväzky stanovené v územnej agende a Lipskej charte, ktoré dávajú územnej súdržnosti strategickú a rozhodujúcu víziu, najmä pokiaľ ide o princíp polycentrizmu alebo nové mestsko-vidiecke partnerstvo; domnieva sa, že tieto ciele musia byť v jadre diskusie o územnej súdržnosti;

| 9. | víta začiatok verejných diskusií o územnej súdržnosti, ako sa požaduje v zelenej knihe; domnieva sa, že úspech všetkých verejných diskusií priamo závisí od čo najširšej účasti rozličných zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti; vyzýva príslušné vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby bezodkladne rozširovali relevantné informácie zamerané na zvyšovanie informovanosti o význame tejto novej koncepcie; |
| --- | --- |

9.

víta začiatok verejných diskusií o územnej súdržnosti, ako sa požaduje v zelenej knihe; domnieva sa, že úspech všetkých verejných diskusií priamo závisí od čo najširšej účasti rozličných zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti; vyzýva príslušné vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby bezodkladne rozširovali relevantné informácie zamerané na zvyšovanie informovanosti o význame tejto novej koncepcie;

| 10. | domnieva sa, že koordinácia všetkých sektorových politík EÚ, ktoré majú výrazný územný vplyv, by mala mať ústredné postavenie v rozvoji územnej súdržnosti a pri posilňovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti; vyjadruje preto poľutovanie, že relevantná analýza v zelenej knihe sa obmedzuje na vymenovanie týchto politík EÚ bez toho, aby navrhovala spôsoby na zlepšenie synergie medzi nimi, či dokonca metód, ktorými sa vlastne dajú zistiť územné dôsledky týchto politík; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že koordinácia všetkých sektorových politík EÚ, ktoré majú výrazný územný vplyv, by mala mať ústredné postavenie v rozvoji územnej súdržnosti a pri posilňovaní hospodárskej a sociálnej súdržnosti; vyjadruje preto poľutovanie, že relevantná analýza v zelenej knihe sa obmedzuje na vymenovanie týchto politík EÚ bez toho, aby navrhovala spôsoby na zlepšenie synergie medzi nimi, či dokonca metód, ktorými sa vlastne dajú zistiť územné dôsledky týchto politík;

| 11. | vyjadruje súhlas s prístupom nezačleňovania nijakého odkazu o možných rozpočtových a finančných dôsledkoch územnej súdržnosti do zelenej knihy ani do verejnej diskusie; domnieva sa, že táto analýza by bola predčasná, pokým všetky zainteresované strany jasne nedefinujú koncepciu a neporozumejú jej; považuje však akúkoľvek diskusiu o tejto téme za nerozlučne spätú s celkovým procesom rokovania o politike súdržnosti EÚ v budúcnosti a jej plánovania; žiada, aby bol výsledok tejto diskusie základom ďalších finančných rámcov; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje súhlas s prístupom nezačleňovania nijakého odkazu o možných rozpočtových a finančných dôsledkoch územnej súdržnosti do zelenej knihy ani do verejnej diskusie; domnieva sa, že táto analýza by bola predčasná, pokým všetky zainteresované strany jasne nedefinujú koncepciu a neporozumejú jej; považuje však akúkoľvek diskusiu o tejto téme za nerozlučne spätú s celkovým procesom rokovania o politike súdržnosti EÚ v budúcnosti a jej plánovania; žiada, aby bol výsledok tejto diskusie základom ďalších finančných rámcov;

| 12. | domnieva sa, že existencia silnej a dobre financovanej regionálnej politiky EÚ je nevyhnutnou podmienkou úspešného rozširovania a dosiahnutia sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v rozšírenej EÚ; |
| --- | --- |

12.

domnieva sa, že existencia silnej a dobre financovanej regionálnej politiky EÚ je nevyhnutnou podmienkou úspešného rozširovania a dosiahnutia sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti v rozšírenej EÚ;

Analýza koncepcie územnej súdržnosti

| 13. | schvaľuje pozíciu vyjadrenú v zelenej knihe, že územná súdržnosť vychádzajúca zo zásady rovnakých príležitostí znamená zabezpečenie polycentrického vývoja EÚ ako celku, ako aj vyvážený a udržateľný rozvoj území s rôznou charakteristikou a osobitosťami pri zachovaní ich rozmanitosti; súhlasí aj s názorom, že územná súdržnosť by mala zabezpečiť, aby občania dokázali plne využiť a rozvíjať silné stránky a potenciál svojich regiónov; zdôrazňuje skutočnosť, že územná súdržnosť je horizontálnou koncepciu, ktorá posilňuje rozvoj EÚ; je pevne presvedčený, že územná súdržnosť by mala účinne prispieť k preklenutiu rozdielov medzi regiónmi EÚ a v rámci nich, a tak zabrániť prípadnej asymetrii; vyhlasuje, že územná súdržnosť má vnútrozemský aj morský rozmer; |
| --- | --- |

13.

schvaľuje pozíciu vyjadrenú v zelenej knihe, že územná súdržnosť vychádzajúca zo zásady rovnakých príležitostí znamená zabezpečenie polycentrického vývoja EÚ ako celku, ako aj vyvážený a udržateľný rozvoj území s rôznou charakteristikou a osobitosťami pri zachovaní ich rozmanitosti; súhlasí aj s názorom, že územná súdržnosť by mala zabezpečiť, aby občania dokázali plne využiť a rozvíjať silné stránky a potenciál svojich regiónov; zdôrazňuje skutočnosť, že územná súdržnosť je horizontálnou koncepciu, ktorá posilňuje rozvoj EÚ; je pevne presvedčený, že územná súdržnosť by mala účinne prispieť k preklenutiu rozdielov medzi regiónmi EÚ a v rámci nich, a tak zabrániť prípadnej asymetrii; vyhlasuje, že územná súdržnosť má vnútrozemský aj morský rozmer;

| 14. | je presvedčený, že územná súdržnosť je výrazná koncepcia, ktorá je hmatateľným prínosom pre hospodársku a sociálnu súdržnosť a riešením rastúcich výziev pre regióny EÚ; zdôrazňuje, že tri zložky súdržnosti (hospodárska, sociálna a územná) by sa mali navzájom dopĺňať a podporovať, pričom by si však mali zachovať samostatné ciele v rámci jednotnej integrovanej koncepcie; domnieva sa teda, že medzi týmito zložkami nesmie byť nijaká hierarchia a nesmie tu dochádzať k ústupkom; zdôrazňuje, že územná súdržnosť sa musí začleniť do existujúceho rámca bez toho, aby spôsobila sektorové rozdelenie politiky súdržnosti EÚ; |
| --- | --- |

14.

je presvedčený, že územná súdržnosť je výrazná koncepcia, ktorá je hmatateľným prínosom pre hospodársku a sociálnu súdržnosť a riešením rastúcich výziev pre regióny EÚ; zdôrazňuje, že tri zložky súdržnosti (hospodárska, sociálna a územná) by sa mali navzájom dopĺňať a podporovať, pričom by si však mali zachovať samostatné ciele v rámci jednotnej integrovanej koncepcie; domnieva sa teda, že medzi týmito zložkami nesmie byť nijaká hierarchia a nesmie tu dochádzať k ústupkom; zdôrazňuje, že územná súdržnosť sa musí začleniť do existujúceho rámca bez toho, aby spôsobila sektorové rozdelenie politiky súdržnosti EÚ;

| 15. | víta závery správy ESPON o budúcich rozvojových scenároch pre európske územie do roku 2030, ktoré prinášajú hmatateľné údaje na podporu politickej diskusie o formovaní EÚ a národných politík, aby sa mohli vypracovať správne nástroje na riešenie nových výziev s výrazným územným alebo regionálnym vplyvom, ako je demografický vývoj, mestské koncentrácie, migračné presuny obyvateľov a klimatické zmeny, a na vytváranie optimálnych podmienok kvalitného života pre svojich občanov; |
| --- | --- |

15.

víta závery správy ESPON o budúcich rozvojových scenároch pre európske územie do roku 2030, ktoré prinášajú hmatateľné údaje na podporu politickej diskusie o formovaní EÚ a národných politík, aby sa mohli vypracovať správne nástroje na riešenie nových výziev s výrazným územným alebo regionálnym vplyvom, ako je demografický vývoj, mestské koncentrácie, migračné presuny obyvateľov a klimatické zmeny, a na vytváranie optimálnych podmienok kvalitného života pre svojich občanov;

| 16. | zdôrazňuje, že jedným z hlavných cieľov územnej súdržnosti je zabezpečenie toho, aby pokrok a rast dosiahnutý na konkrétnom území bol prínosom pre celý región a pre celé územie EÚ; domnieva sa v tejto súvislosti, že špičkové strediská a zoskupenia výskumných a inovačných stredísk môžu byť jedným zo spôsobov, ako zabezpečiť hospodársky úspech, vedecké objavy, technologické inovácie, pracovné miesta a regionálny rozvoj, a vyzýva na prehĺbenie vzájomného pôsobenia a prenášania vedomostí medzi týmito strediskami, univerzitami, podnikateľskými organizáciami a podnikmi, vrátane tých najmenších; vyzýva Komisiu, aby predložila hodnotenie vplyvu analyzujúce účinok zoskupení a špičkových stredísk na okolité oblasti; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že jedným z hlavných cieľov územnej súdržnosti je zabezpečenie toho, aby pokrok a rast dosiahnutý na konkrétnom území bol prínosom pre celý región a pre celé územie EÚ; domnieva sa v tejto súvislosti, že špičkové strediská a zoskupenia výskumných a inovačných stredísk môžu byť jedným zo spôsobov, ako zabezpečiť hospodársky úspech, vedecké objavy, technologické inovácie, pracovné miesta a regionálny rozvoj, a vyzýva na prehĺbenie vzájomného pôsobenia a prenášania vedomostí medzi týmito strediskami, univerzitami, podnikateľskými organizáciami a podnikmi, vrátane tých najmenších; vyzýva Komisiu, aby predložila hodnotenie vplyvu analyzujúce účinok zoskupení a špičkových stredísk na okolité oblasti;

| 17. | zdôrazňuje, že koncepcia územnej súdržnosti taktiež zahŕňa súdržnosť v rámci území, a navrhuje uprednostniť politiky, ktoré prispievajú k skutočnému polycentrickému rozvoju území, aby sa znížil tlak na hlavné mestá a podporil sa vznik druhotných centier; konštatuje, že toto by mal byť aj spôsob boja proti negatívnym dôsledkom koncentrácie v mestách, ako je preťaženie cestnej siete, znečistenie, sociálne vylúčenie a chudoba, alebo následnej nekontrolovateľnej urbanizácii, ktoré ovplyvňujú kvalitu života tam žijúcich občanov; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa nemala prehliadať podpora vidieckych oblastí a dôležitá úloha malých a stredne veľkých miest vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že koncepcia územnej súdržnosti taktiež zahŕňa súdržnosť v rámci území, a navrhuje uprednostniť politiky, ktoré prispievajú k skutočnému polycentrickému rozvoju území, aby sa znížil tlak na hlavné mestá a podporil sa vznik druhotných centier; konštatuje, že toto by mal byť aj spôsob boja proti negatívnym dôsledkom koncentrácie v mestách, ako je preťaženie cestnej siete, znečistenie, sociálne vylúčenie a chudoba, alebo následnej nekontrolovateľnej urbanizácii, ktoré ovplyvňujú kvalitu života tam žijúcich občanov; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa nemala prehliadať podpora vidieckych oblastí a dôležitá úloha malých a stredne veľkých miest vo vidieckych oblastiach;

| 18. | zdôrazňuje rozhodujúci prínos vnútorného trhu k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; zdôrazňuje význam verejných služieb vo vzťahu k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, ako aj potrebu sociálne a regionálne spravodlivého prístupu k službám všeobecného záujmu, najmä v oblasti vzdelávania a zdravotnej starostlivosti; v tomto zmysle zdôrazňuje, že pri zabezpečovaní „spravodlivého prístupu“ nejde len o otázku geografickej vzdialenosti, ale aj o dostupnosť a prístupnosť týchto služieb, a zastáva názor, že na základe zásady subsidiarity a práva ES v oblasti hospodárskej súťaže by národné, regionálne a miestne orgány mali niesť zodpovednosť za definovanie, organizovanie, financovanie a monitorovanie služieb všeobecného záujmu; domnieva sa však, že úvahy o spravodlivom prístupe občanov k službám by sa mali zahrnúť do diskusie o územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje rozhodujúci prínos vnútorného trhu k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; zdôrazňuje význam verejných služieb vo vzťahu k trvalo udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju, ako aj potrebu sociálne a regionálne spravodlivého prístupu k službám všeobecného záujmu, najmä v oblasti vzdelávania a zdravotnej starostlivosti; v tomto zmysle zdôrazňuje, že pri zabezpečovaní „spravodlivého prístupu“ nejde len o otázku geografickej vzdialenosti, ale aj o dostupnosť a prístupnosť týchto služieb, a zastáva názor, že na základe zásady subsidiarity a práva ES v oblasti hospodárskej súťaže by národné, regionálne a miestne orgány mali niesť zodpovednosť za definovanie, organizovanie, financovanie a monitorovanie služieb všeobecného záujmu; domnieva sa však, že úvahy o spravodlivom prístupe občanov k službám by sa mali zahrnúť do diskusie o územnej súdržnosti;

| 19. | konštatuje, že zelená kniha si všíma výrazné rozvojové problémy troch konkrétnych typov regiónov s osobitnými zemepisnými črtami: horské regióny, ostrovné regióny a regióny s nízkou hustotou obyvateľstva; bez toho, aby sa zmenšovala významná úloha, ktorú môže územná súdržnosť zohrávať pri riešení problémov v týchto regiónoch, vyjadruje názor, že územná súdržnosť by nemala byť politikou výhradne zameranou na regióny s geografickým znevýhodnením; domnieva sa však, že osobitná pozornosť by sa mala venovať spôsobu kompenzovania ich nevýhod a možnostiam premeny regionálnych potenciálov na silné stránky a reálne možnosti a stimulácii rozvoja, čo je dôležité z hľadiska EÚ ako celku; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že zelená kniha si všíma výrazné rozvojové problémy troch konkrétnych typov regiónov s osobitnými zemepisnými črtami: horské regióny, ostrovné regióny a regióny s nízkou hustotou obyvateľstva; bez toho, aby sa zmenšovala významná úloha, ktorú môže územná súdržnosť zohrávať pri riešení problémov v týchto regiónoch, vyjadruje názor, že územná súdržnosť by nemala byť politikou výhradne zameranou na regióny s geografickým znevýhodnením; domnieva sa však, že osobitná pozornosť by sa mala venovať spôsobu kompenzovania ich nevýhod a možnostiam premeny regionálnych potenciálov na silné stránky a reálne možnosti a stimulácii rozvoja, čo je dôležité z hľadiska EÚ ako celku;

| 20. | ďalej konštatuje, že ďalšie regióny sa stretávajú s osobitnými politickými problémami z hľadiska hospodárskeho a sociálneho rozvoja, dostupnosti a konkurencieschopnosti; tieto problémy sa vzťahujú na najvzdialenejšie regióny, ktoré sú uvedené v článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES, hraničné, okrajové, pobrežné regióny, ako aj regióny, z ktorých obyvateľstvo odchádza; domnieva s najmä, že špecifická črta odľahlosti by sa mala uznať ako osobitná geografická črta, ktorá si vyžaduje osobitné politické úvahy v prípade daných regiónov; všíma si osobitné výzvy, ktorým pri svojom rozvoji čelia malé ostrovné členské štáty Cyprus a Malta; |
| --- | --- |

20.

ďalej konštatuje, že ďalšie regióny sa stretávajú s osobitnými politickými problémami z hľadiska hospodárskeho a sociálneho rozvoja, dostupnosti a konkurencieschopnosti; tieto problémy sa vzťahujú na najvzdialenejšie regióny, ktoré sú uvedené v článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES, hraničné, okrajové, pobrežné regióny, ako aj regióny, z ktorých obyvateľstvo odchádza; domnieva s najmä, že špecifická črta odľahlosti by sa mala uznať ako osobitná geografická črta, ktorá si vyžaduje osobitné politické úvahy v prípade daných regiónov; všíma si osobitné výzvy, ktorým pri svojom rozvoji čelia malé ostrovné členské štáty Cyprus a Malta;

| 21. | je presvedčený, že územná súdržnosť by sa nemala obmedzovať len na účinky regionálnej politiky EÚ na území EÚ, ale mala by sa sústrediť aj na územný rozmer iných sektorových politík EÚ s výrazným územným účinkom; v súvislosti si územnou súdržnosťou zdôrazňuje význam zlepšovania synergie medzi rozličnými politikami EÚ s cieľom koordinovať a maximalizovať ich územný vplyv v praxi; konštatuje však, že všetky politiky EÚ si zachovajú svoju autonómiu a že tento proces neznamená podriadenie sa jednej politiky druhej politike; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený, že územná súdržnosť by sa nemala obmedzovať len na účinky regionálnej politiky EÚ na území EÚ, ale mala by sa sústrediť aj na územný rozmer iných sektorových politík EÚ s výrazným územným účinkom; v súvislosti si územnou súdržnosťou zdôrazňuje význam zlepšovania synergie medzi rozličnými politikami EÚ s cieľom koordinovať a maximalizovať ich územný vplyv v praxi; konštatuje však, že všetky politiky EÚ si zachovajú svoju autonómiu a že tento proces neznamená podriadenie sa jednej politiky druhej politike;

Odporúčania pre budúcnosť územnej súdržnosti

| 22. | očakáva, že verejná diskusia vyústi do jasnej a dostatočne flexibilnej definície územnej súdržnosti, s ktorou budú všetci zainteresovaní aktéri v tejto oblasti vo všeobecnosti súhlasiť, ktorou sa budú riadiť a ktorá bude pre nich zrozumiteľná a ktorá bude z hľadiska koncepcie jasná a transparentná; berie v tejto súvislosti na vedomie návrh definície francúzskeho predsedníctva Rady; domnieva sa však, že územná súdržnosť musí vo všetkých oblastiach podliehať zásade subsidiarity; zároveň je presvedčený, že v záujme lepšej definície a chápania územnej súdržnosti by sa mali stanoviť aj spoločné definície pojmov, akými sú „územie“, „vidiecka oblasť“ a „horská oblasť“; |
| --- | --- |

22.

očakáva, že verejná diskusia vyústi do jasnej a dostatočne flexibilnej definície územnej súdržnosti, s ktorou budú všetci zainteresovaní aktéri v tejto oblasti vo všeobecnosti súhlasiť, ktorou sa budú riadiť a ktorá bude pre nich zrozumiteľná a ktorá bude z hľadiska koncepcie jasná a transparentná; berie v tejto súvislosti na vedomie návrh definície francúzskeho predsedníctva Rady; domnieva sa však, že územná súdržnosť musí vo všetkých oblastiach podliehať zásade subsidiarity; zároveň je presvedčený, že v záujme lepšej definície a chápania územnej súdržnosti by sa mali stanoviť aj spoločné definície pojmov, akými sú „územie“, „vidiecka oblasť“ a „horská oblasť“;

| 23. | domnieva sa, že niekoľko zložiek by malo tvoriť jadro budúcej definície územnej súdržnosti, vrátane názoru, že územná súdržnosť presahuje hospodársku a sociálnu súdržnosť a že jej horizontálna povaha a integrovaný prístup podporuje akcie na jednotlivých územiach a cez hranice; je presvedčený, že územná súdržnosť si kladie za cieľ znižovanie rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi a mala by zabezpečiť harmonický a udržateľný rozvoj geografických oblastí s rôznymi charakteristikami a osobitosťami tým, že zhodnotí, ako možno politiku súdržnosti a iné sektorové politiky EÚ najlepšie prispôsobiť ich situácii; zdôrazňuje, že akákoľvek budúca definícia by mala tiež jasne uvádzať, že územná súdržnosť by sa mala hlavne zamerať na dobrú správu vecí verejných, a to aj so zreteľom na partnerstvo medzi aktérmi verejného, súkromného sektora a občianskej spoločnosti, poskytujúc občanom EÚ dobré príležitosti z pohľadu životných podmienok a kvality života; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že niekoľko zložiek by malo tvoriť jadro budúcej definície územnej súdržnosti, vrátane názoru, že územná súdržnosť presahuje hospodársku a sociálnu súdržnosť a že jej horizontálna povaha a integrovaný prístup podporuje akcie na jednotlivých územiach a cez hranice; je presvedčený, že územná súdržnosť si kladie za cieľ znižovanie rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi a mala by zabezpečiť harmonický a udržateľný rozvoj geografických oblastí s rôznymi charakteristikami a osobitosťami tým, že zhodnotí, ako možno politiku súdržnosti a iné sektorové politiky EÚ najlepšie prispôsobiť ich situácii; zdôrazňuje, že akákoľvek budúca definícia by mala tiež jasne uvádzať, že územná súdržnosť by sa mala hlavne zamerať na dobrú správu vecí verejných, a to aj so zreteľom na partnerstvo medzi aktérmi verejného, súkromného sektora a občianskej spoločnosti, poskytujúc občanom EÚ dobré príležitosti z pohľadu životných podmienok a kvality života;

| 24. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby po skončení konzultačného procesu vydala bielu knihu o územnej súdržnosti; je presvedčený, že biela kniha poslúži ako nástroj na jednoznačné definovanie a konsolidáciu pojmu územnej súdržnosti a jej prínosu vo vzťahu k politike súdržnosti, a navrhne konkrétne ustanovenia a politické akcie, ktoré napomôžu riešeniu rastúcich problémov, ktorým čelia regióny EÚ, a ktoré by sa následne mali začleniť do legislatívneho balíka o štrukturálnych fondoch po roku 2013 a súvisiaceho finančného rámca; je presvedčený, že v tejto bielej knihe by sa malo uviesť aj úvodné vyhlásenie k možným rozpočtovým a finančným dôsledkom územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

24.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby po skončení konzultačného procesu vydala bielu knihu o územnej súdržnosti; je presvedčený, že biela kniha poslúži ako nástroj na jednoznačné definovanie a konsolidáciu pojmu územnej súdržnosti a jej prínosu vo vzťahu k politike súdržnosti, a navrhne konkrétne ustanovenia a politické akcie, ktoré napomôžu riešeniu rastúcich problémov, ktorým čelia regióny EÚ, a ktoré by sa následne mali začleniť do legislatívneho balíka o štrukturálnych fondoch po roku 2013 a súvisiaceho finančného rámca; je presvedčený, že v tejto bielej knihe by sa malo uviesť aj úvodné vyhlásenie k možným rozpočtovým a finančným dôsledkom územnej súdržnosti;

| 25. | víta uverejnenie správy Komisie o regiónoch 2020; vyzýva Komisiu, aby do bielej knihy o územnej súdržnosti začlenila poznatky a analýzy z tohto pracovného dokumentu, najmä v súvislosti s opisom hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

25.

víta uverejnenie správy Komisie o regiónoch 2020; vyzýva Komisiu, aby do bielej knihy o územnej súdržnosti začlenila poznatky a analýzy z tohto pracovného dokumentu, najmä v súvislosti s opisom hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

| 26. | domnieva sa, že tri koncepcie – koncentrácia, prepojenie a spolupráca, z ktorých vychádza analýza územnej súdržnosti v zelenej knihe, treba ďalej rozvíjať a premeniť na konkrétne politické možnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vysvetlila, ako tieto koncepcie začlení do legislatívneho rámca po roku 2013; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že tri koncepcie – koncentrácia, prepojenie a spolupráca, z ktorých vychádza analýza územnej súdržnosti v zelenej knihe, treba ďalej rozvíjať a premeniť na konkrétne politické možnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vysvetlila, ako tieto koncepcie začlení do legislatívneho rámca po roku 2013;

| 27. | požaduje výrazné posilnenie cieľa európskej územnej spolupráce v nasledujúcom programovacom období; je presvedčený o prínose tohto cieľa pre EÚ, v neposlednom rade pre priame zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do plánovania a realizácie príslušných programov cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce; domnieva sa však, že by sa tak nemalo stať na úkor ostatných dvoch cieľov; zdôrazňuje preto aj význam integrovaného rozvoja morských paniev, ako aj cezhraničného rozmeru a príslušných operačných programov európskej susedskej politiky, ktorá má mimoriadnu dôležitosť vzhľadom na budúce rozširovanie EÚ; |
| --- | --- |

27.

požaduje výrazné posilnenie cieľa európskej územnej spolupráce v nasledujúcom programovacom období; je presvedčený o prínose tohto cieľa pre EÚ, v neposlednom rade pre priame zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do plánovania a realizácie príslušných programov cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce; domnieva sa však, že by sa tak nemalo stať na úkor ostatných dvoch cieľov; zdôrazňuje preto aj význam integrovaného rozvoja morských paniev, ako aj cezhraničného rozmeru a príslušných operačných programov európskej susedskej politiky, ktorá má mimoriadnu dôležitosť vzhľadom na budúce rozširovanie EÚ;

| 28. | domnieva sa, že územná súdržnosť by sa mala rozvíjať horizontálne a mala by podporovať všetky politiky a činnosti EÚ; je presvedčený, že vývoj zásady udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia by mal byť príkladom toho, ako začleniť územnú súdržnosť do budúceho rozvoja všetkých príslušných politík EÚ, keďže musí byť prítomná v každej oblasti politiky súvisiacej so súdržnosťou; domnieva sa však, že tento horizontálny rozmer územnej súdržnosti by nemal mať za následok jej obmedzenie na všeobecný, abstraktný rámec hodnôt; vyzýva EÚ, aby prijala všetky potrebné iniciatívy na prenos územnej súdržnosti do legislatívnych a politických návrhov; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že územná súdržnosť by sa mala rozvíjať horizontálne a mala by podporovať všetky politiky a činnosti EÚ; je presvedčený, že vývoj zásady udržateľného rozvoja a ochrany životného prostredia by mal byť príkladom toho, ako začleniť územnú súdržnosť do budúceho rozvoja všetkých príslušných politík EÚ, keďže musí byť prítomná v každej oblasti politiky súvisiacej so súdržnosťou; domnieva sa však, že tento horizontálny rozmer územnej súdržnosti by nemal mať za následok jej obmedzenie na všeobecný, abstraktný rámec hodnôt; vyzýva EÚ, aby prijala všetky potrebné iniciatívy na prenos územnej súdržnosti do legislatívnych a politických návrhov;

| 29. | pripomína, že je dôležité začleňovať problematiku rodovej rovnosti, rovnosti príležitostí a osobitných potrieb osôb so zdravotným postihnutím a starších občanov do každej etapy realizácie a posúdenia politiky súdržnosti EÚ; |
| --- | --- |

29.

pripomína, že je dôležité začleňovať problematiku rodovej rovnosti, rovnosti príležitostí a osobitných potrieb osôb so zdravotným postihnutím a starších občanov do každej etapy realizácie a posúdenia politiky súdržnosti EÚ;

| 30. | v súvislosti s územnou súdržnosťou zdôrazňuje potrebu vypracovania dodatočných kvalitatívnych ukazovateľov, ktorých účelom je lepšia príprava a realizácia zodpovedajúcich politík v praxi, berúc do úvahy rozličné územné špecifiká; vyzýva teda v tomto zmysle Komisiu, aby bezodkladne vypracovala potrebné štúdie a možnosť vymedzenia nových, hodnoverných ukazovateľov a spôsob ich začlenenia do systému hodnotenia regionálnych rozdielov; |
| --- | --- |

30.

v súvislosti s územnou súdržnosťou zdôrazňuje potrebu vypracovania dodatočných kvalitatívnych ukazovateľov, ktorých účelom je lepšia príprava a realizácia zodpovedajúcich politík v praxi, berúc do úvahy rozličné územné špecifiká; vyzýva teda v tomto zmysle Komisiu, aby bezodkladne vypracovala potrebné štúdie a možnosť vymedzenia nových, hodnoverných ukazovateľov a spôsob ich začlenenia do systému hodnotenia regionálnych rozdielov;

| 31. | konštatuje, že HDP je jediným kritériom určenia spôsobilosti regiónov v rámci 1. cieľa (konvergencia), zatiaľ čo pre regióny oprávnené čerpať pomoc v rámci cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa už môžu využívať iné ukazovatele; vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že nepopierateľný postup v konvergencii medzi krajinami často skrýva stále sa prehlbujúce rozdiely medzi regiónmi a v rámci jednotlivých regiónov, a preto vyžaduje hlbokú úvahu o vhodnosti toho, aby HDP bolo hlavným kritériom spôsobilosti na prijímanie pomoci zo štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

31.

konštatuje, že HDP je jediným kritériom určenia spôsobilosti regiónov v rámci 1. cieľa (konvergencia), zatiaľ čo pre regióny oprávnené čerpať pomoc v rámci cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti sa už môžu využívať iné ukazovatele; vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že nepopierateľný postup v konvergencii medzi krajinami často skrýva stále sa prehlbujúce rozdiely medzi regiónmi a v rámci jednotlivých regiónov, a preto vyžaduje hlbokú úvahu o vhodnosti toho, aby HDP bolo hlavným kritériom spôsobilosti na prijímanie pomoci zo štrukturálnych fondov;

| 32. | domnieva sa, že problém vnútroregionálnych rozdielov v rámci regiónov NUTS II možno lepšie pozorovať na úrovni NUTS III; vyzýva preto Komisiu, aby overila, do akej miery možno v budúcnosti čeliť problému vnútorných rozdielov v rámci regiónov NUTS II, a to aj vymedzením podporovaných oblastí na úrovni NUTS III; v súvislosti s územnou súdržnosťou zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty pri vypracúvaní a vykonávaní programov štrukturálneho fondu určili, ktorý územný celok zodpovedá primeranej úrovni zásahu; na tento účel odporúča priestorovú analýzu celého územia EÚ na začiatku každého programovacieho obdobia; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že problém vnútroregionálnych rozdielov v rámci regiónov NUTS II možno lepšie pozorovať na úrovni NUTS III; vyzýva preto Komisiu, aby overila, do akej miery možno v budúcnosti čeliť problému vnútorných rozdielov v rámci regiónov NUTS II, a to aj vymedzením podporovaných oblastí na úrovni NUTS III; v súvislosti s územnou súdržnosťou zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty pri vypracúvaní a vykonávaní programov štrukturálneho fondu určili, ktorý územný celok zodpovedá primeranej úrovni zásahu; na tento účel odporúča priestorovú analýzu celého územia EÚ na začiatku každého programovacieho obdobia;

| 33. | je presvedčený, že v záujme lepšej koordinácie územného vplyvu sektorových politík EÚ treba lepšie chápať a merať tieto vplyvy; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala hodnotenie územného vplyvu týchto politík, a rozšírila súčasný mechanizmus hodnotenia vplyvu, napríklad strategické hodnotenie vplyvu na životné prostredie, na územné aspekty; vyzýva Komisiu, aby predložila aj konkrétne spôsoby na vytvorenie synergie medzi územnými a sektorovými politikami, a pristúpila k hodnoteniu prínosu Lisabonskej a Göteborskej stratégie k územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

33.

je presvedčený, že v záujme lepšej koordinácie územného vplyvu sektorových politík EÚ treba lepšie chápať a merať tieto vplyvy; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala hodnotenie územného vplyvu týchto politík, a rozšírila súčasný mechanizmus hodnotenia vplyvu, napríklad strategické hodnotenie vplyvu na životné prostredie, na územné aspekty; vyzýva Komisiu, aby predložila aj konkrétne spôsoby na vytvorenie synergie medzi územnými a sektorovými politikami, a pristúpila k hodnoteniu prínosu Lisabonskej a Göteborskej stratégie k územnej súdržnosti;

| 34. | pripomína svoju dlhodobú požiadavku na vypracovanie súhrnnej stratégie EÚ pre regióny s osobitnými geografickými črtami, ktorá im pomôže pri lepšom riešení problémov a úloh, s ktorými sa stretávajú; je presvedčený, že stratégia EÚ by mala zdôrazňovať územný rozmer politiky súdržnosti a mala by sa zaoberať tým, ako možno politiky EÚ prispôsobiť osobitným potrebám a výhodám týchto území; zdôrazňuje, že realizácia tejto stratégie je nevyhnutnou podmienkou hospodárskeho a sociálneho rozvoja týchto území; je presvedčený, že vypracovanie nových ukazovateľov na účel lepšieho opisu situácie a problémov na mieste je veľmi dôležité pre úspešné vykonávanie stratégie EÚ v tejto oblasti; |
| --- | --- |

34.

pripomína svoju dlhodobú požiadavku na vypracovanie súhrnnej stratégie EÚ pre regióny s osobitnými geografickými črtami, ktorá im pomôže pri lepšom riešení problémov a úloh, s ktorými sa stretávajú; je presvedčený, že stratégia EÚ by mala zdôrazňovať územný rozmer politiky súdržnosti a mala by sa zaoberať tým, ako možno politiky EÚ prispôsobiť osobitným potrebám a výhodám týchto území; zdôrazňuje, že realizácia tejto stratégie je nevyhnutnou podmienkou hospodárskeho a sociálneho rozvoja týchto území; je presvedčený, že vypracovanie nových ukazovateľov na účel lepšieho opisu situácie a problémov na mieste je veľmi dôležité pre úspešné vykonávanie stratégie EÚ v tejto oblasti;

| 35. | zdôrazňuje však, že vypracúvanie dodatočných ukazovateľov a vykonávanie územných hodnotení by nemalo byť príčinou väčšej byrokracie či ďalších prieťahov pri realizácii nových politík a činnosti na podporu územnej súdržnosti; zdôrazňuje potrebu priamych výsledkov vyplývajúcich zo začlenenia územnej súdržnosti do budúceho balíka programov štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje však, že vypracúvanie dodatočných ukazovateľov a vykonávanie územných hodnotení by nemalo byť príčinou väčšej byrokracie či ďalších prieťahov pri realizácii nových politík a činnosti na podporu územnej súdržnosti; zdôrazňuje potrebu priamych výsledkov vyplývajúcich zo začlenenia územnej súdržnosti do budúceho balíka programov štrukturálnych fondov;

| 36. | pripomína dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú malé a stredné podniky (MSP) a mikropodniky, ako aj remeselné podniky, v hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, a poukazuje na ich význam pri zvyšovaní konkurencieschopnosti a zamestnanosti v regiónoch; preto vyzýva Komisiu na vypracovanie špecifickej analýzy o vplyve a efektívnosti štrukturálnych fondov a politík EÚ zameraných na MSP v regiónoch, a tiež o všetkých administratívnych a finančných problémoch, s ktorými sa MSP stretli; |
| --- | --- |

36.

pripomína dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú malé a stredné podniky (MSP) a mikropodniky, ako aj remeselné podniky, v hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, a poukazuje na ich význam pri zvyšovaní konkurencieschopnosti a zamestnanosti v regiónoch; preto vyzýva Komisiu na vypracovanie špecifickej analýzy o vplyve a efektívnosti štrukturálnych fondov a politík EÚ zameraných na MSP v regiónoch, a tiež o všetkých administratívnych a finančných problémoch, s ktorými sa MSP stretli;

| 37. | ďalej vyzýva Komisiu, členské štáty a regióny, aby vykonávali aktívnu politiku na podporu inovácií a konkurencieschopnosti podnikov a na umožnenie vzájomnej spolupráce podnikov, verejného sektora, škôl a univerzít, a aby zabezpečili priamu účasť organizácií zastupujúcich MSP na definovaní územných politík; |
| --- | --- |

37.

ďalej vyzýva Komisiu, členské štáty a regióny, aby vykonávali aktívnu politiku na podporu inovácií a konkurencieschopnosti podnikov a na umožnenie vzájomnej spolupráce podnikov, verejného sektora, škôl a univerzít, a aby zabezpečili priamu účasť organizácií zastupujúcich MSP na definovaní územných politík;

| 38. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o splnenie cieľov okruhu 4 prvého akčného programu na implementáciu územnej agendy EÚ pri získavaní poznatkov o územnej súdržnosti a udržateľnom územnom plánovaní, budovaní perspektív a analyzovaní vplyvov, a uznáva ústredné postavenie ESPON v tomto procese; |
| --- | --- |

38.

naliehavo vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o splnenie cieľov okruhu 4 prvého akčného programu na implementáciu územnej agendy EÚ pri získavaní poznatkov o územnej súdržnosti a udržateľnom územnom plánovaní, budovaní perspektív a analyzovaní vplyvov, a uznáva ústredné postavenie ESPON v tomto procese;

| 39. | poznamenáva, že zmena klímy bude mať vážne následky na územnú súdržnosť; žiada, aby Komisia prikročila k analýze nepriaznivých dôsledkov klimatických zmien v rôznych regiónoch, pretože sa očakáva, že tieto dôsledky sa budú v rámci EÚ rôzniť; domnieva sa, že územná súdržnosť mala náležite zohľadniť ciele v oblasti zmeny klímy a podnietiť modely udržateľného rozvoja na územiach EÚ; uznáva však, že bojom proti zmene klímy by sa mali do veľkej miery zaoberať aj iné politiky EÚ; |
| --- | --- |

39.

poznamenáva, že zmena klímy bude mať vážne následky na územnú súdržnosť; žiada, aby Komisia prikročila k analýze nepriaznivých dôsledkov klimatických zmien v rôznych regiónoch, pretože sa očakáva, že tieto dôsledky sa budú v rámci EÚ rôzniť; domnieva sa, že územná súdržnosť mala náležite zohľadniť ciele v oblasti zmeny klímy a podnietiť modely udržateľného rozvoja na územiach EÚ; uznáva však, že bojom proti zmene klímy by sa mali do veľkej miery zaoberať aj iné politiky EÚ;

| 40. | s veľkým záujmom konštatuje, že v piatej správe o pokroku sa po prvýkrát konkrétne hovorí o „regiónoch s prechodným financovaním“, ktoré predstavujú medzistupeň medzi „regiónmi konvergencie“ a „regiónmi konkurencieschopnosti a zamestnanosti“; uznáva, že sa treba samostatne venovať regiónom, v ktorých sa postupne začína alebo končí poskytovanie pomoci, a teda sa nachádzajú niekde medzi dvoma stanovenými cieľmi; v súvislosti s územnou súdržnosťou vyzýva Komisiu, aby vypracovala podrobnejší systém postupnej prechodnej pomoci regiónom, ktoré čoskoro prekročia prah 75 % HDP, s cieľom zabezpečiť im jasnejší štatút a väčšiu istotu rozvoja; domnieva sa, že treba vytvoriť prechodný systém aj pre členské štáty, ktoré prestávajú využívať Kohézny fond; |
| --- | --- |

40.

s veľkým záujmom konštatuje, že v piatej správe o pokroku sa po prvýkrát konkrétne hovorí o „regiónoch s prechodným financovaním“, ktoré predstavujú medzistupeň medzi „regiónmi konvergencie“ a „regiónmi konkurencieschopnosti a zamestnanosti“; uznáva, že sa treba samostatne venovať regiónom, v ktorých sa postupne začína alebo končí poskytovanie pomoci, a teda sa nachádzajú niekde medzi dvoma stanovenými cieľmi; v súvislosti s územnou súdržnosťou vyzýva Komisiu, aby vypracovala podrobnejší systém postupnej prechodnej pomoci regiónom, ktoré čoskoro prekročia prah 75 % HDP, s cieľom zabezpečiť im jasnejší štatút a väčšiu istotu rozvoja; domnieva sa, že treba vytvoriť prechodný systém aj pre členské štáty, ktoré prestávajú využívať Kohézny fond;

| 41. | domnieva sa, že zaujatie integrovaného prístupu bude mať väčšiu šancu na úspech, ak sa regionálne a miestne orgány, ako aj zainteresované subjekty, najmä hospodárski, sociálni a iní partneri v súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (5), ktoré majú celkový prehľad a chápu potreby a špecifiká daného územia, od samého začiatku budú podieľať na vypracovaní a realizácii rozvojových stratégií pre každé územie; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia, ktoré pomôžu členským štátom aj regionálnym a miestnym orgánom vykonávať čo najúčinnejšie integrovaný prístup a vytvoriť účinné partnerstvá pri rozvoji budúcich stratégií pre príslušné územia; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že zaujatie integrovaného prístupu bude mať väčšiu šancu na úspech, ak sa regionálne a miestne orgány, ako aj zainteresované subjekty, najmä hospodárski, sociálni a iní partneri v súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (5), ktoré majú celkový prehľad a chápu potreby a špecifiká daného územia, od samého začiatku budú podieľať na vypracovaní a realizácii rozvojových stratégií pre každé územie; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia, ktoré pomôžu členským štátom aj regionálnym a miestnym orgánom vykonávať čo najúčinnejšie integrovaný prístup a vytvoriť účinné partnerstvá pri rozvoji budúcich stratégií pre príslušné územia;

| 42. | uznáva, že územná súdržnosť by mala viesť k zlepšeniu riadenia politiky súdržnosti; súhlasí s názorom, že pre rozličné problémy treba využívať rozličné územné meradlá, a preto nadväzovanie skutočných partnerstiev medzi všetkými stranami zainteresovanými v regionálnom a miestnom rozvoji na úrovni EÚ, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni je podmienkou v procese plánovania územnej súdržnosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli všetko možné úsilie o rozvoj tohto mnohoúrovňového územného riadenia; domnieva sa, že územná súdržnosť by sa mala zameriavať na identifikáciu primeranej územnej úrovne s cieľom zaoberať sa každou politikou či každým opatrením spôsobom, ktorý je čo možno najbližšie k občanom; |
| --- | --- |

42.

uznáva, že územná súdržnosť by mala viesť k zlepšeniu riadenia politiky súdržnosti; súhlasí s názorom, že pre rozličné problémy treba využívať rozličné územné meradlá, a preto nadväzovanie skutočných partnerstiev medzi všetkými stranami zainteresovanými v regionálnom a miestnom rozvoji na úrovni EÚ, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni je podmienkou v procese plánovania územnej súdržnosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli všetko možné úsilie o rozvoj tohto mnohoúrovňového územného riadenia; domnieva sa, že územná súdržnosť by sa mala zameriavať na identifikáciu primeranej územnej úrovne s cieľom zaoberať sa každou politikou či každým opatrením spôsobom, ktorý je čo možno najbližšie k občanom;

| 43. | zdôrazňuje, že vďaka politikám EÚ, najmä politike súdržnosti EÚ, sa riadenie zmenilo z mnohokrát centralizovaného systému na viacúrovňový a čoraz integrovanejší systém; vyzýva všetky zainteresované strany, orgány verejnej moci a občanov, aby vytvorili formálny systém územného riadenia, založený na viacodvetvovom, územnom a horizontálnom integrovanom prístupe, s cieľom koherentne a účinne reagovať na jednotlivé potreby občanov alebo používateľov v oblasti zodpovedajúcej danej potrebe; v tomto smere pripomína úspechy iniciatív EÚ, ako sú Urban I a Urban II pre mestské oblasti a Leader vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že vďaka politikám EÚ, najmä politike súdržnosti EÚ, sa riadenie zmenilo z mnohokrát centralizovaného systému na viacúrovňový a čoraz integrovanejší systém; vyzýva všetky zainteresované strany, orgány verejnej moci a občanov, aby vytvorili formálny systém územného riadenia, založený na viacodvetvovom, územnom a horizontálnom integrovanom prístupe, s cieľom koherentne a účinne reagovať na jednotlivé potreby občanov alebo používateľov v oblasti zodpovedajúcej danej potrebe; v tomto smere pripomína úspechy iniciatív EÚ, ako sú Urban I a Urban II pre mestské oblasti a Leader vo vidieckych oblastiach;

| 44. | pripomína, že problémy pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú čiastočne spôsobené prílišnou strnulosťou a zložitosťou postupov, a že preto by sa malo zvážiť zjednodušenie týchto postupov a jasné rozdelenie zodpovednosti a právomocí medzi EÚ, členské štáty a regionálne a miestne orgány; domnieva sa, že územné riadenie bude výrazne závisieť od stanovenia takýchto jasných pravidiel; opakuje svoju výzvu, aby Komisia na tento účel bezodkladne predložila súbor konkrétnych návrhov; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že problémy pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú čiastočne spôsobené prílišnou strnulosťou a zložitosťou postupov, a že preto by sa malo zvážiť zjednodušenie týchto postupov a jasné rozdelenie zodpovednosti a právomocí medzi EÚ, členské štáty a regionálne a miestne orgány; domnieva sa, že územné riadenie bude výrazne závisieť od stanovenia takýchto jasných pravidiel; opakuje svoju výzvu, aby Komisia na tento účel bezodkladne predložila súbor konkrétnych návrhov;

| 45. | odporúča, aby z hľadiska čoraz väčšej dôležitosti, ktorú územná súdržnosť získala nielen v súvislosti s regionálnymi, ale aj s inými sektorovými politikami EÚ, informačné štruktúry, ktoré už dlho riadia územnú súdržnosť, a priestorové plánovanie v Rade boli nahradené formálnymi ministerskými zasadnutiami, ktoré by mali zvolávať ministri zodpovední za regionálnu politiku v EÚ; je presvedčený, že takýto inštitucionálny rozvoj v Rade by zabezpečil lepší tok informácií a rýchly rozvoj politiky územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

45.

odporúča, aby z hľadiska čoraz väčšej dôležitosti, ktorú územná súdržnosť získala nielen v súvislosti s regionálnymi, ale aj s inými sektorovými politikami EÚ, informačné štruktúry, ktoré už dlho riadia územnú súdržnosť, a priestorové plánovanie v Rade boli nahradené formálnymi ministerskými zasadnutiami, ktoré by mali zvolávať ministri zodpovední za regionálnu politiku v EÚ; je presvedčený, že takýto inštitucionálny rozvoj v Rade by zabezpečil lepší tok informácií a rýchly rozvoj politiky územnej súdržnosti;

| 46. | dôrazne vyzýva členské štáty, aby sa teraz začali zaoberať tým, ako lepšie konsolidovať a zaviesť pojem územnej súdržnosti do svojich vnútroštátnych programov a politík; v tejto súvislosti sa domnieva, že základné zásady polycentrického vývoja a mestsko-vidieckeho partnerstva, ako aj plná realizácia programu Natura 2000, by už mali byť začlenené do ich regionálneho plánovania; |
| --- | --- |

46.

dôrazne vyzýva členské štáty, aby sa teraz začali zaoberať tým, ako lepšie konsolidovať a zaviesť pojem územnej súdržnosti do svojich vnútroštátnych programov a politík; v tejto súvislosti sa domnieva, že základné zásady polycentrického vývoja a mestsko-vidieckeho partnerstva, ako aj plná realizácia programu Natura 2000, by už mali byť začlenené do ich regionálneho plánovania;

*

* *

| 47. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

47.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0068.

(2)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0069.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0492.

(4)  Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s.509.

(5)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/73

---

Utorok, 24. marca 2009Mestský rozmer politiky súdržnosti v novom programovom období

P6_TA(2009)0164

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o mestskom rozmere politiky súdržnosti v novom programovom období (2008/2130(INI))

2010/C 117 E/12

Európsky parlament,

so zreteľom na články 158 a 159 Zmluvy o ES,

so zreteľom na prvý akčný program vykonávania územnej agendy EÚ (prvý akčný program), prijatý na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj v Ponta Delgada (Azory) 23. – 24. novembra 2007,

so zreteľom na Územnú agendu EÚ - smerom ku konkurencieschopnejšej a udržateľnej Európe rozmanitých regiónov (územná agenda) a Lipskú chartu o trvalo udržateľných európskych mestách (Lipská charta), ktoré boli prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie a rozvoj miest v Lipsku 24. – 25. mája 2007,

so zreteľom na Bristolskú dohodu, prijatú na neformálnom zasadnutí Rady ministrov o trvalo udržateľných spoločenstvách v Bristole 6. – 7. decembra 2005,

so zreteľom na tzv. Urban acquis, prijaté na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územnú súdržnosť v Rotterdame 29. novembra 2004,

so zreteľom na Novú aténsku chartu z roku 2003, vyhlásenú na zasadnutí Európskej rady urbanistov 20. novembra 2003 v Lisabone, a jej víziu o budúcnosti európskych miest,

so zreteľom na akčný program z Lille, prijatý na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za urbanistické záležitosti, ktoré sa konalo 3. novembra 2000 v Lille,

so zreteľom na Európsku koncepciu územného rozvoja (ESDP), prijatú na neformálnom zasadnutí Rady ministrov zodpovedných za územné plánovanie 11. mája 1999 v Postupime,

so zreteľom na Chartu európskych miest a obcí smerom k udržateľnému rozvoju, ktorá bola schválená na Európskej konferencii o trvalo udržateľnom rozvoji miest a obcí v Aalborgu v Dánsku 27. mája 1994,

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. októbra 2008 s názvom Zelená kniha o územnej súdržnosti: Z územnej rozmanitosti urobiť prednosť (KOM(2008)0616),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. júna 2008 s názvom Piata správa o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti: Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)0371),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)0301),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. mája 2007 s názvom Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii (KOM(2007)0273),

so zreteľom na príručku Komisie s názvom Mestský rozmer v politike Spoločenstva 2007 – 2013, prijatú 24. mája 2007,

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z mája 2007 s názvom Územný a mestský rozmer národných strategických referenčných rámcov a operačných programov (2007 – 2013): prvé hodnotenie,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. júla 2006 s názvom Politika súdržnosti a mestá: prínos miest a aglomerácií k rastu a zamestnanosti v rámci regiónov (KOM(2006)0385),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júla 2005 s názvom Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 (KOM(2005)0299),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. júna 2002 s názvom Programovanie štrukturálnych fondov na roky 2000 – 2006: prvé hodnotenie iniciatívy Urban (KOM(2002)0308),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. mája 1997 s názvom K mestskej agende v Európskej únii (KOM(1997)0197),

so zreteľom na výsledky programu Európskej siete sledovania územného plánovania (ESPON) 2006 a prijatý program ESPON 2013,

so zreteľom na výsledky mestských pilotných projektov (1989 – 1999), iniciatívy Spoločenstva URBAN I (1994 – 1999) a URBAN II (2000 – 2006),

so zreteľom na informácie z databázy Urban Audit (mestský audit), ktorá obsahuje štatistické údaje s 330 ukazovateľmi o 358 európskych mestách,

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o opatreniach v nadväznosti na územnú agendu a Lipskú chartu: smerom k európskeho akčného programu územného rozvoja a územnej kohézie (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2007 o bývaní a regionálnej politike (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. októbra 2005 o urbanistickom rozmere v súvislosti s rozšírením (4),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0031/2009),

| A. | keďže je známe, že zatiaľ čo otázky týkajúce sa miest spadajú do zodpovednosti národných, regionálnych a miestnych orgánov, mestské oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu v účinnom plnení lisabonskej a göteborskej stratégie a tvoria veľmi dôležitú časť politiky súdržnosti, za ktorú sú zodpovedné inštitúcie EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže je známe, že zatiaľ čo otázky týkajúce sa miest spadajú do zodpovednosti národných, regionálnych a miestnych orgánov, mestské oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu v účinnom plnení lisabonskej a göteborskej stratégie a tvoria veľmi dôležitú časť politiky súdržnosti, za ktorú sú zodpovedné inštitúcie EÚ;

| B. | keďže cieľom EÚ podľa Lipskej charty je zaistiť integrovaný prístup k plneniu politiky mestského rozvoja v záujme vytvorenia vysokokvalitných mestských území, modernizácie dopravy, energetiky, verejných služieb a informačných sietí a podporiť celoživotné vzdelávanie, školský systém a inovácie, a to najmä v zanedbaných vnútorných mestských štvrtiach a oblastiach, |
| --- | --- |

B.

keďže cieľom EÚ podľa Lipskej charty je zaistiť integrovaný prístup k plneniu politiky mestského rozvoja v záujme vytvorenia vysokokvalitných mestských území, modernizácie dopravy, energetiky, verejných služieb a informačných sietí a podporiť celoživotné vzdelávanie, školský systém a inovácie, a to najmä v zanedbaných vnútorných mestských štvrtiach a oblastiach,

| C. | keďže vypracovanie flexibilného, adaptabilného a dynamického zoznamu na kontrolu plnenia Lipskej charty ako základnej podmienky na zahrnutie rozmanitých potrieb rozličných európskych miest, ktoré sa začalo už počas francúzskeho predsedníctva, ako aj ďalšie vypracovanie plánov integrovaného mestského rozvoja v každom členskom štáte môže byť ďalším užitočným zdrojom informácií o rôznych situáciách, v dôsledku čoho môžu vzniknúť konkrétne zamerané iniciatívy, |
| --- | --- |

C.

keďže vypracovanie flexibilného, adaptabilného a dynamického zoznamu na kontrolu plnenia Lipskej charty ako základnej podmienky na zahrnutie rozmanitých potrieb rozličných európskych miest, ktoré sa začalo už počas francúzskeho predsedníctva, ako aj ďalšie vypracovanie plánov integrovaného mestského rozvoja v každom členskom štáte môže byť ďalším užitočným zdrojom informácií o rôznych situáciách, v dôsledku čoho môžu vzniknúť konkrétne zamerané iniciatívy,

| D. | keďže treba rozlišovať medzi mestami a mestskými oblasťami, |
| --- | --- |

D.

keďže treba rozlišovať medzi mestami a mestskými oblasťami,

| E. | keďže hoci 80 % zo 492 miliónov obyvateľov EÚ žije v mestách a pre EÚ je charakteristický polycentrický rozvoj, medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o rozloženie obyvateľstva v mestských, prímestských a vidieckych oblastiach, ako aj problémy spojené s dosť slabým zastúpením záujmov a potrieb mestského obyvateľstva v operačných programoch štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

E.

keďže hoci 80 % zo 492 miliónov obyvateľov EÚ žije v mestách a pre EÚ je charakteristický polycentrický rozvoj, medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o rozloženie obyvateľstva v mestských, prímestských a vidieckych oblastiach, ako aj problémy spojené s dosť slabým zastúpením záujmov a potrieb mestského obyvateľstva v operačných programoch štrukturálnych fondov,

| F. | keďže mestské oblasti sú zodpovedné za tvorbu 70 až 80 % HDP EÚ a mestá sa považujú za centrá inovácie a hybnú silu rozvoja regiónov, štátov a EÚ, |
| --- | --- |

F.

keďže mestské oblasti sú zodpovedné za tvorbu 70 až 80 % HDP EÚ a mestá sa považujú za centrá inovácie a hybnú silu rozvoja regiónov, štátov a EÚ,

| G. | keďže však mestá sú zodpovedné aj za 75 % svetovej spotreby energie a v dôsledku výroby energie, dopravy, priemyslu a vykurovania produkujú 80 % skleníkových plynov, |
| --- | --- |

G.

keďže však mestá sú zodpovedné aj za 75 % svetovej spotreby energie a v dôsledku výroby energie, dopravy, priemyslu a vykurovania produkujú 80 % skleníkových plynov,

| H. | keďže trend smerom k urbanizácii je sprevádzaný internou migráciou do hlavných miest a iných veľkomiest a keďže výsledný rast obyvateľstva zapríčiňuje nesmiernu záťaž pre zväčšujúce sa mestá, ktoré musia riešiť zvýšené požiadavky v oblasti odpadového hospodárstva, poskytovania bývania, vzdelávania a pracovných príležitostí, a keďže tento narastajúci trend smerom k urbanizácii predstavuje obrovskú výzvu pre vidiecke oblasti, ktoré sa musia vyrovnávať so stratou ľudského kapitálu, pracovnej sily, spotrebiteľov a študentov, |
| --- | --- |

H.

keďže trend smerom k urbanizácii je sprevádzaný internou migráciou do hlavných miest a iných veľkomiest a keďže výsledný rast obyvateľstva zapríčiňuje nesmiernu záťaž pre zväčšujúce sa mestá, ktoré musia riešiť zvýšené požiadavky v oblasti odpadového hospodárstva, poskytovania bývania, vzdelávania a pracovných príležitostí, a keďže tento narastajúci trend smerom k urbanizácii predstavuje obrovskú výzvu pre vidiecke oblasti, ktoré sa musia vyrovnávať so stratou ľudského kapitálu, pracovnej sily, spotrebiteľov a študentov,

| I. | keďže nedávne bezprecedentné rozšírenie EÚ viedlo k mimoriadnemu nárastu regionálnych rozdielov a k výraznému zvýšeniu počtu miest, ktoré sú poznačené úpadkom, |
| --- | --- |

I.

keďže nedávne bezprecedentné rozšírenie EÚ viedlo k mimoriadnemu nárastu regionálnych rozdielov a k výraznému zvýšeniu počtu miest, ktoré sú poznačené úpadkom,

| J. | keďže napriek skutočnosti, že v členských štátoch existujú rôzne politické, inštitucionálne a ústavné usporiadania, mestské oblasti EÚ majú spoločné problémy i spoločné možnosti ich riešenia, čo zdôrazňuje na jednej strane potrebu podrobných štatistických údajov a na druhej strane potrebu vzájomnej spolupráce a výmenu osvedčených postupov, aby boli európske mestá schopné čeliť celosvetovej konkurencii, |
| --- | --- |

J.

keďže napriek skutočnosti, že v členských štátoch existujú rôzne politické, inštitucionálne a ústavné usporiadania, mestské oblasti EÚ majú spoločné problémy i spoločné možnosti ich riešenia, čo zdôrazňuje na jednej strane potrebu podrobných štatistických údajov a na druhej strane potrebu vzájomnej spolupráce a výmenu osvedčených postupov, aby boli európske mestá schopné čeliť celosvetovej konkurencii,

| K. | keďže územný rozvoj EÚ čelí problémom, ako je hospodárska reštrukturalizácia, vysoká fluktuácia na trhu práce, nedostupná a preplnená verejná doprava, nedostatok využiteľného územia, ktorý sa ešte zhoršuje živelným rastom miest, úbytok a starnutie obyvateľstva, vyľudňovanie vidieckych oblastí a malých miest v prospech veľkých mestských aglomerácií, sociálne vylúčenie, vysoká a rastúca miera trestnej činnosti, vznik get v niektorých mestských štvrtiach, nízky príjem domácností, zhoršujúca sa kvalita života v zanedbaných oblastiach, nedostatok parkov a rekreačných zón, znečistenie životného prostredia, kontrola riadenia vodného a odpadového hospodárstva a nakladania so zvyškami, potreba bezpečných dodávok energie a efektívne využívanie energie, |
| --- | --- |

K.

keďže územný rozvoj EÚ čelí problémom, ako je hospodárska reštrukturalizácia, vysoká fluktuácia na trhu práce, nedostupná a preplnená verejná doprava, nedostatok využiteľného územia, ktorý sa ešte zhoršuje živelným rastom miest, úbytok a starnutie obyvateľstva, vyľudňovanie vidieckych oblastí a malých miest v prospech veľkých mestských aglomerácií, sociálne vylúčenie, vysoká a rastúca miera trestnej činnosti, vznik get v niektorých mestských štvrtiach, nízky príjem domácností, zhoršujúca sa kvalita života v zanedbaných oblastiach, nedostatok parkov a rekreačných zón, znečistenie životného prostredia, kontrola riadenia vodného a odpadového hospodárstva a nakladania so zvyškami, potreba bezpečných dodávok energie a efektívne využívanie energie,

| L. | keďže koordinované riadenie, ktoré využíva elektronické technológie, a najmä elektronické riadenie s účasťou všetkých zainteresovaných strán, by mohlo výrazným spôsobom pomôcť pri riešení existujúcich problémov a mohlo by viesť k integrovanému riešeniu otázky rozširovania miest v spolupráci s predmestiami susediacimi s vidieckymi oblasťami a s prihliadaním na ne, ako aj v súlade s modernými prístupmi k mestskému plánovaniu, ako je inteligentný rast, nové územné plánovanie a inteligentný urbanizmus, |
| --- | --- |

L.

keďže koordinované riadenie, ktoré využíva elektronické technológie, a najmä elektronické riadenie s účasťou všetkých zainteresovaných strán, by mohlo výrazným spôsobom pomôcť pri riešení existujúcich problémov a mohlo by viesť k integrovanému riešeniu otázky rozširovania miest v spolupráci s predmestiami susediacimi s vidieckymi oblasťami a s prihliadaním na ne, ako aj v súlade s modernými prístupmi k mestskému plánovaniu, ako je inteligentný rast, nové územné plánovanie a inteligentný urbanizmus,

| M. | keďže činnosti v oblasti mestského rozvoja sú osobitne vhodné pre účasť malých a stredných podnikov (MSP), najmä v sektore služieb, a politika súdržnosti sa čoraz viac orientuje na podporu konkurenčnej výhody miest, |
| --- | --- |

M.

keďže činnosti v oblasti mestského rozvoja sú osobitne vhodné pre účasť malých a stredných podnikov (MSP), najmä v sektore služieb, a politika súdržnosti sa čoraz viac orientuje na podporu konkurenčnej výhody miest,

| N. | keďže MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, remeselníci a obchodníci, majú mimoriadny význam pre zachovanie činnosti v mestských centrách a zachovanie rovnováhy v mestských štvrtiach, a keďže mestská politika v oblasti dopravy, podnikania, transakcií s nehnuteľnosťami a rastúcich výdavkov za bývanie, alebo naopak nedostatok vyváženej politiky v týchto oblastiach často viedli k zániku hospodárskych činností a činnosti v oblasti poskytovania osobných služieb sú čím ďalej tým vzácnejšie, |
| --- | --- |

N.

keďže MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, remeselníci a obchodníci, majú mimoriadny význam pre zachovanie činnosti v mestských centrách a zachovanie rovnováhy v mestských štvrtiach, a keďže mestská politika v oblasti dopravy, podnikania, transakcií s nehnuteľnosťami a rastúcich výdavkov za bývanie, alebo naopak nedostatok vyváženej politiky v týchto oblastiach často viedli k zániku hospodárskych činností a činnosti v oblasti poskytovania osobných služieb sú čím ďalej tým vzácnejšie,

| O. | keďže partnerstvo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami sa stále musí posilňovať, pretože mestské oblasti majú hrať dôležitú úlohu v harmonizovanom a integrovanom rozvoji svojich okrajových oblastí, aby dosiahli územnú súdržnosť a vyrovnaný regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

O.

keďže partnerstvo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami sa stále musí posilňovať, pretože mestské oblasti majú hrať dôležitú úlohu v harmonizovanom a integrovanom rozvoji svojich okrajových oblastí, aby dosiahli územnú súdržnosť a vyrovnaný regionálny rozvoj,

| 1. | zdôrazňuje dôležitosť trvalo udržateľného mestského rozvoja a prínosu mestských oblastí pre regionálny rozvoj a vyzýva Komisiu, aby pravidelne hodnotila, merala, overovala a prediskutovávala vplyv politík EÚ na hospodársku a sociálnu situáciu, a najmä na otázky, ktoré sa týkajú kultúry, vzdelávania a zdravotnej, dopravnej, environmentálnej a bezpečnostnej situácie v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje dôležitosť trvalo udržateľného mestského rozvoja a prínosu mestských oblastí pre regionálny rozvoj a vyzýva Komisiu, aby pravidelne hodnotila, merala, overovala a prediskutovávala vplyv politík EÚ na hospodársku a sociálnu situáciu, a najmä na otázky, ktoré sa týkajú kultúry, vzdelávania a zdravotnej, dopravnej, environmentálnej a bezpečnostnej situácie v mestských oblastiach;

| 2. | vyjadruje poľutovanie, že členské štáty sú vyzývané, no nie povinné podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest ako strategickú prioritu; preto vyjadruje znepokojenie nad tým, že niektoré členské štáty nedostatočne zohľadňujú mestský rozmer v uskutočňovaní politiky súdržnosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi analyzovali a vyhodnocovali vplyv uplatňovania iniciatívy URBAN a aby pravidelne sledovali a skúmali účinky využívania fondov EÚ v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje poľutovanie, že členské štáty sú vyzývané, no nie povinné podporovať trvalo udržateľný rozvoj miest ako strategickú prioritu; preto vyjadruje znepokojenie nad tým, že niektoré členské štáty nedostatočne zohľadňujú mestský rozmer v uskutočňovaní politiky súdržnosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi analyzovali a vyhodnocovali vplyv uplatňovania iniciatívy URBAN a aby pravidelne sledovali a skúmali účinky využívania fondov EÚ v mestských oblastiach;

| 3. | zdôrazňuje pozitívne skúsenosti iniciatívy Spoločenstva URBAN v súvislosti s partnerstvom, integrovaným prístupom a zásadou postupu zdola nahor, ktoré významne prispeli k efektívnosti a vhodnosti podporovaných projektov; žiada, aby sa tieto úspechy v mestskom rozmere štrukturálneho financovania brali do úvahy a aby sa zaviedli podobné mechanizmy do bežného financovania trvalo udržateľného mestského rozvoja, čo by prinieslo úžitok väčšiemu počtu miest; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje pozitívne skúsenosti iniciatívy Spoločenstva URBAN v súvislosti s partnerstvom, integrovaným prístupom a zásadou postupu zdola nahor, ktoré významne prispeli k efektívnosti a vhodnosti podporovaných projektov; žiada, aby sa tieto úspechy v mestskom rozmere štrukturálneho financovania brali do úvahy a aby sa zaviedli podobné mechanizmy do bežného financovania trvalo udržateľného mestského rozvoja, čo by prinieslo úžitok väčšiemu počtu miest;

| 4. | domnieva sa, že by bolo nevhodné, ba až problematické prijať spoločnú definíciu „mestských oblastí“ a výrazu „mestský“ vo všeobecnosti, keďže by adekvátnym spôsobom nevyjadrili rôznorodosť situácií v členských štátoch a regiónoch; preto zastáva názor, že akákoľvek záväzná definícia a vymedzenie mestských oblastí by sa mali ponechať na rozhodnutie členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity, založenej na spoločných európskych ukazovateľoch; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že by bolo nevhodné, ba až problematické prijať spoločnú definíciu „mestských oblastí“ a výrazu „mestský“ vo všeobecnosti, keďže by adekvátnym spôsobom nevyjadrili rôznorodosť situácií v členských štátoch a regiónoch; preto zastáva názor, že akákoľvek záväzná definícia a vymedzenie mestských oblastí by sa mali ponechať na rozhodnutie členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity, založenej na spoločných európskych ukazovateľoch;

| 5. | vyzýva členské štáty, aby pri riešení nových výziev v oblasti odpadového hospodárstva, bytovej výstavby, zamestnanosti a vzdelávania, ktoré vznikajú v dôsledku urbanizácie a následného nárastu obyvateľstva, prijali všetky potrebné opatrenia na podporu svojich hlavných miest a ostatných veľkomiest; vo všeobecnejšej rovine sa domnieva, že demografické výkyvy spôsobia problémy mestským i vidieckym oblastiam v súvislosti s trhom práce, v oblasti vzdelávania a rekvalifikácie bývalých pracovníkov postihnutých nezamestnanosťou, a takisto v súvislosti s vyľudňovaním vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

5.

vyzýva členské štáty, aby pri riešení nových výziev v oblasti odpadového hospodárstva, bytovej výstavby, zamestnanosti a vzdelávania, ktoré vznikajú v dôsledku urbanizácie a následného nárastu obyvateľstva, prijali všetky potrebné opatrenia na podporu svojich hlavných miest a ostatných veľkomiest; vo všeobecnejšej rovine sa domnieva, že demografické výkyvy spôsobia problémy mestským i vidieckym oblastiam v súvislosti s trhom práce, v oblasti vzdelávania a rekvalifikácie bývalých pracovníkov postihnutých nezamestnanosťou, a takisto v súvislosti s vyľudňovaním vidieckych oblastí;

| 6. | domnieva sa v tejto súvislosti a vzhľadom na to, že rôzne ústavné usporiadania členských štátov zrejme nie sú – i napriek účinnosti jednotlivých úrovní riadenia – prirodzene zlučiteľné s harmonizujúcim prístupom, že by bolo užitočné, aby členské štáty jednotlivo a na základe verejnej konzultácie definovali vlastné chápanie mestského rozmeru s cieľom posilniť vnútornú harmonizáciu a zlepšiť interakciu s Komisiou; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa v tejto súvislosti a vzhľadom na to, že rôzne ústavné usporiadania členských štátov zrejme nie sú – i napriek účinnosti jednotlivých úrovní riadenia – prirodzene zlučiteľné s harmonizujúcim prístupom, že by bolo užitočné, aby členské štáty jednotlivo a na základe verejnej konzultácie definovali vlastné chápanie mestského rozmeru s cieľom posilniť vnútornú harmonizáciu a zlepšiť interakciu s Komisiou;

| 7. | upozorňuje na to, že členské štáty majú možnosť poveriť mestá správou štrukturálnych fondov určených na uskutočňovanie opatrení zameraných na dosiahnutie trvalo udržateľného mestského rozvoja; domnieva sa, že takéto subdelegovanie má dvojaký prínos: na jednej strane by bolo pre regionálny a európsky rast oveľa účinnejšie, keby mestá prevzali zodpovednosť za prijaté opatrenie od jeho plánovania až po uskutočnenie, pričom by riešili vyslovene miestne problémy, a na druhej strane by to bol významný nástroj zlepšovania administratívnych kapacít riadenia na miestnej úrovni; s poľutovaním však konštatuje, že zatiaľ sa plne nevyužívala možnosť subdelegovania, napríklad prostredníctvom globálnych grantov mestským orgánom v rámci operačných programov financovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), a vyjadruje presvedčenie, že treba plánovať a podporovať jednoznačnú úlohu mestských oblastí ako sprostredkovateľských štruktúr v rámci prístupu viacúrovňového riadenia v ďalšom programovom období, a domnieva sa, že mestský rozmer a subdelegovanie by mali byť v regionálnej politike povinné; nemožno však pripustiť, aby subdelegovanie viedlo k fragmentácii regionálnej politiky, preto je potrebné starostlivo definovať metódu použitú pri subdelegovaní; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje na to, že členské štáty majú možnosť poveriť mestá správou štrukturálnych fondov určených na uskutočňovanie opatrení zameraných na dosiahnutie trvalo udržateľného mestského rozvoja; domnieva sa, že takéto subdelegovanie má dvojaký prínos: na jednej strane by bolo pre regionálny a európsky rast oveľa účinnejšie, keby mestá prevzali zodpovednosť za prijaté opatrenie od jeho plánovania až po uskutočnenie, pričom by riešili vyslovene miestne problémy, a na druhej strane by to bol významný nástroj zlepšovania administratívnych kapacít riadenia na miestnej úrovni; s poľutovaním však konštatuje, že zatiaľ sa plne nevyužívala možnosť subdelegovania, napríklad prostredníctvom globálnych grantov mestským orgánom v rámci operačných programov financovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), a vyjadruje presvedčenie, že treba plánovať a podporovať jednoznačnú úlohu mestských oblastí ako sprostredkovateľských štruktúr v rámci prístupu viacúrovňového riadenia v ďalšom programovom období, a domnieva sa, že mestský rozmer a subdelegovanie by mali byť v regionálnej politike povinné; nemožno však pripustiť, aby subdelegovanie viedlo k fragmentácii regionálnej politiky, preto je potrebné starostlivo definovať metódu použitú pri subdelegovaní;

| 8. | zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k územnému plánovaniu miest; navrhuje, aby sa každá verejná podpora mestského rozvoja zakladala na integrovaných plánoch mestského rozvoja; žiada, aby sa integrovaný prístup stal čo najskôr, najneskôr však v nasledujúcom programovom období záväznou podmienkou prideľovania a poskytovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov, ale aj získavania pôžičiek z Európskej investičnej banky; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia s odporúčaniami a príkladmi osvedčených postupov, ktoré sa budú týkať integrovaných plánov mestského rozvoja, a aby podporovala aj výmenu osvedčených postupov medzi orgánmi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k územnému plánovaniu miest; navrhuje, aby sa každá verejná podpora mestského rozvoja zakladala na integrovaných plánoch mestského rozvoja; žiada, aby sa integrovaný prístup stal čo najskôr, najneskôr však v nasledujúcom programovom období záväznou podmienkou prideľovania a poskytovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov, ale aj získavania pôžičiek z Európskej investičnej banky; vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia s odporúčaniami a príkladmi osvedčených postupov, ktoré sa budú týkať integrovaných plánov mestského rozvoja, a aby podporovala aj výmenu osvedčených postupov medzi orgánmi na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

| 9. | vyzýva členské štáty, aby vo svojich národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch uprednostňovali financovanie projektov, ktorými sa realizujú trvalo udržateľné plány riadenia miest; |
| --- | --- |

9.

vyzýva členské štáty, aby vo svojich národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch uprednostňovali financovanie projektov, ktorými sa realizujú trvalo udržateľné plány riadenia miest;

| 10. | odporúča, aby trvalo udržateľné plány riadenia miest obsahovali aspoň niektoré z týchto prvkov: plán riadenia odpadového hospodárstva, hlukové mapy a akčné plány, miestne plány týkajúce sa znečisťovania vzduchu a životného prostredia, prognóza rastu obyvateľstva, nové územné požiadavky na výstavbu, obnova opustených plôch a budov, obnova spustnutých štvrtí a bývalých priemyselných zón, možnosť a dostupnosť verejných služieb, štruktúra mesta a podiel zelených plôch, vybavenosť pre osoby s postihnutiami, rozvíjanie kultúrneho, historického a prírodného dedičstva, odhad požiadaviek na vodu, energie a efektívne využívanie vody a energií, dostupnosť verejnej dopravy, účinné riadenie dopravy, integrácia zraniteľných skupín (prisťahovalci, menšiny, osoby s nízkou kvalifikáciou, osoby s postihnutiami, ženy atď.), možnosť slušného bývania za dostupné ceny a plány na boj proti kriminalite; |
| --- | --- |

10.

odporúča, aby trvalo udržateľné plány riadenia miest obsahovali aspoň niektoré z týchto prvkov: plán riadenia odpadového hospodárstva, hlukové mapy a akčné plány, miestne plány týkajúce sa znečisťovania vzduchu a životného prostredia, prognóza rastu obyvateľstva, nové územné požiadavky na výstavbu, obnova opustených plôch a budov, obnova spustnutých štvrtí a bývalých priemyselných zón, možnosť a dostupnosť verejných služieb, štruktúra mesta a podiel zelených plôch, vybavenosť pre osoby s postihnutiami, rozvíjanie kultúrneho, historického a prírodného dedičstva, odhad požiadaviek na vodu, energie a efektívne využívanie vody a energií, dostupnosť verejnej dopravy, účinné riadenie dopravy, integrácia zraniteľných skupín (prisťahovalci, menšiny, osoby s nízkou kvalifikáciou, osoby s postihnutiami, ženy atď.), možnosť slušného bývania za dostupné ceny a plány na boj proti kriminalite;

| 11. | domnieva sa, že vypracovanie integrovaných plánov mestského rozvoja bude efektívne len v prípade, ak budú dostupné dostatočné zdroje na trvalo udržateľný mestský rozvoj, a preto odporúča, aby sa dostupné zdroje sústredili na konkrétne činnosti; navrhuje minimálnu úroveň spotreby zo štrukturálnych fondov, ktorá sa musí stanoviť v prepočte na obyvateľa mestskej oblasti a na plánované obdobie tak, aby vyčlenenie tejto sumy nepredstavovalo pre regióny nereálnu záťaž; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že vypracovanie integrovaných plánov mestského rozvoja bude efektívne len v prípade, ak budú dostupné dostatočné zdroje na trvalo udržateľný mestský rozvoj, a preto odporúča, aby sa dostupné zdroje sústredili na konkrétne činnosti; navrhuje minimálnu úroveň spotreby zo štrukturálnych fondov, ktorá sa musí stanoviť v prepočte na obyvateľa mestskej oblasti a na plánované obdobie tak, aby vyčlenenie tejto sumy nepredstavovalo pre regióny nereálnu záťaž;

| 12. | konštatuje, že je naliehavo potrebné posilniť administratívne kapacity vertikálnej i horizontálnej správy miest, a upozorňuje členské štáty, že je nevyhnutné prijať integrovaný prístup k plneniu politiky rozvoja miest (ktorá sa týka otázok priamo spojených s každodenným životom občanov, napr. dopravy, verejných služieb, kvality života, zamestnanosti a miestnych hospodárskych činností, bezpečnosti atď.), pričom sa do tohto úsilia zapoja na základe zásady partnerstva národné vlády spolu s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj všetkými ostatnými zainteresovanými stranami verejného i súkromného sektora; |
| --- | --- |

12.

konštatuje, že je naliehavo potrebné posilniť administratívne kapacity vertikálnej i horizontálnej správy miest, a upozorňuje členské štáty, že je nevyhnutné prijať integrovaný prístup k plneniu politiky rozvoja miest (ktorá sa týka otázok priamo spojených s každodenným životom občanov, napr. dopravy, verejných služieb, kvality života, zamestnanosti a miestnych hospodárskych činností, bezpečnosti atď.), pričom sa do tohto úsilia zapoja na základe zásady partnerstva národné vlády spolu s regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj všetkými ostatnými zainteresovanými stranami verejného i súkromného sektora;

| 13. | uznáva, že pre mestské orgány je náročné zosúladiť oblasť pôsobnosti Európskeho sociálneho fondu (ESF) pri podpore hospodárskeho a sociálneho rozvoja a oblasť ERDF pri plánovaní investícií do fyzickej infraštruktúry; je presvedčený, že by sa mala preskúmať zásada „jeden program, jeden fond“ a že miestne a regionálne orgány by mali lepšie využívať súčinnosť financovania z ERDF a ESF a posilniť integrované financovanie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zlúčenia oboch fondov z dlhodobej perspektívy, ak by to pomohlo zabezpečiť zjednodušenie postupov; |
| --- | --- |

13.

uznáva, že pre mestské orgány je náročné zosúladiť oblasť pôsobnosti Európskeho sociálneho fondu (ESF) pri podpore hospodárskeho a sociálneho rozvoja a oblasť ERDF pri plánovaní investícií do fyzickej infraštruktúry; je presvedčený, že by sa mala preskúmať zásada „jeden program, jeden fond“ a že miestne a regionálne orgány by mali lepšie využívať súčinnosť financovania z ERDF a ESF a posilniť integrované financovanie; vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zlúčenia oboch fondov z dlhodobej perspektívy, ak by to pomohlo zabezpečiť zjednodušenie postupov;

| 14. | podporuje myšlienku princípu revolvingových fondov v rámci iniciatívy JESSICA a jej potenciál pre hospodársky rast v mestských oblastiach a je rovnako presvedčený, že regionálna politika musí v ďalšom programovom období podstatne viac využívať mechanizmy finančného inžinierstva, ako sú revolvingové fondy, ktoré ponúkajú výhodné pôžičky, a nespoliehať sa výlučne na granty, ako je to v súčasnosti; |
| --- | --- |

14.

podporuje myšlienku princípu revolvingových fondov v rámci iniciatívy JESSICA a jej potenciál pre hospodársky rast v mestských oblastiach a je rovnako presvedčený, že regionálna politika musí v ďalšom programovom období podstatne viac využívať mechanizmy finančného inžinierstva, ako sú revolvingové fondy, ktoré ponúkajú výhodné pôžičky, a nespoliehať sa výlučne na granty, ako je to v súčasnosti;

| 15. | uvedomuje si rozvojový potenciál súkromného sektora a domnieva sa, že by sa malo systematicky počítať s využívaním verejno-súkromných partnerstiev a podporovať ich pri tvorbe inovatívnych programov financovania a projektov, ktorých cieľom bude riešenie závažných hospodárskych a sociálnych úloh mestských oblastí, najmä výstavby infraštruktúry a bývania; zdôrazňuje, že si to vyžaduje jasný a transparentný kódex správania, najmä čo sa týka činností verejných orgánov, ktoré musia na základe zásady subsidiarity prijímať strategické rozhodnutia o výbere metód poskytovania služieb, pričom stanovujú špecifikácie, ako aj rozhodnutia o určitom stupni kontroly; |
| --- | --- |

15.

uvedomuje si rozvojový potenciál súkromného sektora a domnieva sa, že by sa malo systematicky počítať s využívaním verejno-súkromných partnerstiev a podporovať ich pri tvorbe inovatívnych programov financovania a projektov, ktorých cieľom bude riešenie závažných hospodárskych a sociálnych úloh mestských oblastí, najmä výstavby infraštruktúry a bývania; zdôrazňuje, že si to vyžaduje jasný a transparentný kódex správania, najmä čo sa týka činností verejných orgánov, ktoré musia na základe zásady subsidiarity prijímať strategické rozhodnutia o výbere metód poskytovania služieb, pričom stanovujú špecifikácie, ako aj rozhodnutia o určitom stupni kontroly;

| 16. | kladie dôraz na uplatňovanie a administratívne aspekty mestského rozmeru a požaduje vyvinúť ďalšie úsilie o zjednodušenie vykonávacích pravidiel v oblasti politiky súdržnosti a celkové zníženie nadbytočnej byrokracie, pokiaľ ide o riadenie a kontrolu fondov a jednotlivých projektov; |
| --- | --- |

16.

kladie dôraz na uplatňovanie a administratívne aspekty mestského rozmeru a požaduje vyvinúť ďalšie úsilie o zjednodušenie vykonávacích pravidiel v oblasti politiky súdržnosti a celkové zníženie nadbytočnej byrokracie, pokiaľ ide o riadenie a kontrolu fondov a jednotlivých projektov;

| 17. | konštatuje, že okrem regionálnej politiky existujú ďalšie politiky Spoločenstva, ktoré takisto poskytujú finančnú podporu mestským oblastiam, a preto vyzýva Komisiu, aby pripravila a navrhla väčšiu koordináciu príslušných politík, ktoré by spojili všetky zdroje EÚ vyčlenené pre mestské oblasti na zabezpečenie uplatňovania integrovaného prístupu v praxi, pričom sa vždy bude zohľadňovať politika súdržnosti; |
| --- | --- |

17.

konštatuje, že okrem regionálnej politiky existujú ďalšie politiky Spoločenstva, ktoré takisto poskytujú finančnú podporu mestským oblastiam, a preto vyzýva Komisiu, aby pripravila a navrhla väčšiu koordináciu príslušných politík, ktoré by spojili všetky zdroje EÚ vyčlenené pre mestské oblasti na zabezpečenie uplatňovania integrovaného prístupu v praxi, pričom sa vždy bude zohľadňovať politika súdržnosti;

| 18. | je presvedčený, že súčasné riadiace štruktúry v členských štátoch stále nie sú dobre prispôsobené na podporu horizontálnej spolupráce, a dôrazne vyzýva Komisiu, aby podporovala zásadu medzisektorovej štruktúry riadenia; |
| --- | --- |

18.

je presvedčený, že súčasné riadiace štruktúry v členských štátoch stále nie sú dobre prispôsobené na podporu horizontálnej spolupráce, a dôrazne vyzýva Komisiu, aby podporovala zásadu medzisektorovej štruktúry riadenia;

| 19. | žiada, aby sa súčasné finančné, ľudské a organizačné zdroje využívali efektívnejšie s cieľom utvoriť a posilňovať siete, ktoré mestá vytvárajú v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, pretože sú významnou súčasťou územnej spolupráce; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu infraštruktúry, ktorá pomôže udržiavať osobitné charakteristické rysy (napr. historické), modernizáciu (napr. inovačné strediská), hospodársky rast (napr. MSP) a sezónne činnosti, a vyzýva Komisiu, aby posilnila postavenie mestských oblastí v rámci iniciatívy Regióny za hospodársku zmenu; |
| --- | --- |

19.

žiada, aby sa súčasné finančné, ľudské a organizačné zdroje využívali efektívnejšie s cieľom utvoriť a posilňovať siete, ktoré mestá vytvárajú v oblasti trvalo udržateľného mestského rozvoja, pretože sú významnou súčasťou územnej spolupráce; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu infraštruktúry, ktorá pomôže udržiavať osobitné charakteristické rysy (napr. historické), modernizáciu (napr. inovačné strediská), hospodársky rast (napr. MSP) a sezónne činnosti, a vyzýva Komisiu, aby posilnila postavenie mestských oblastí v rámci iniciatívy Regióny za hospodársku zmenu;

| 20. | konštatuje, že správne vykonávanie politiky regionálneho rozvoja a trvalo udržateľnej stratégie územného rozvoja si vyžaduje vyváženosť politík, ktoré sa týkajú mestských, prímestských a vidieckych oblastí a ovplyvňujú vytváranie skutočnej regionálnej súdržnosti, a opätovne zdôrazňuje skutočnosť, že politika vidieckeho rozvoja má významný vplyv na územné usporiadanie a že politiky mestského a vidieckeho rozvoja nie sú dostatočne integrované; podčiarkuje potrebu reálnej synergie medzi týmito politikami vedúcej k skutočnému rozvojovému potenciálu a propagácii príťažlivosti a konkurencieschopnosti oblastí; vyzýva členské štáty a regióny, aby v záujme dosiahnutia vyrovnaného územného rozvoja využívali nástroj partnerstva miest a vidieka; |
| --- | --- |

20.

konštatuje, že správne vykonávanie politiky regionálneho rozvoja a trvalo udržateľnej stratégie územného rozvoja si vyžaduje vyváženosť politík, ktoré sa týkajú mestských, prímestských a vidieckych oblastí a ovplyvňujú vytváranie skutočnej regionálnej súdržnosti, a opätovne zdôrazňuje skutočnosť, že politika vidieckeho rozvoja má významný vplyv na územné usporiadanie a že politiky mestského a vidieckeho rozvoja nie sú dostatočne integrované; podčiarkuje potrebu reálnej synergie medzi týmito politikami vedúcej k skutočnému rozvojovému potenciálu a propagácii príťažlivosti a konkurencieschopnosti oblastí; vyzýva členské štáty a regióny, aby v záujme dosiahnutia vyrovnaného územného rozvoja využívali nástroj partnerstva miest a vidieka;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala a pravidelne aktualizovala Urban audit a zároveň všetkým členským štátom poskytovala informácie o rozdieloch medzi mestami a vidiekom, aby získali jasný obraz o skutočnosti a identifikovali špecifické potreby vyváženého mestského a vidieckeho rozvoja; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala a pravidelne aktualizovala Urban audit a zároveň všetkým členským štátom poskytovala informácie o rozdieloch medzi mestami a vidiekom, aby získali jasný obraz o skutočnosti a identifikovali špecifické potreby vyváženého mestského a vidieckeho rozvoja;

| 22. | odporúča, aby Komisia a členské štáty zriadili skupinu na vysokej úrovni pre mestský rozvoj a aby v politike mestského rozvoja na úrovni EÚ uplatňovali otvorenú metódu koordinácie; |
| --- | --- |

22.

odporúča, aby Komisia a členské štáty zriadili skupinu na vysokej úrovni pre mestský rozvoj a aby v politike mestského rozvoja na úrovni EÚ uplatňovali otvorenú metódu koordinácie;

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

23.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(2)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0069.

(3)  Ú. v. EÚ C 76 E, 27.3.2008, s. 124.

(4)  Ú. v. EÚ C 233 E, 28.9.2006, s. 127.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/79

---

Utorok, 24. marca 2009Uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007-2013

P6_TA(2009)0165

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 - 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (2008/2183(INI))

2010/C 117 E/13

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 2 a článok 3 ods. 2,

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)0301),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1) (všeobecné nariadenie o EFRR, ESF a Kohéznom fonde),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2) (strategické usmernenia o súdržnosti),

so zreteľom na výsledky rokovaní o stratégiách súdržnosti a operačných programoch v rokoch 2007 – 2013 – prehľad údajov podľa členských štátov,

so zreteľom na Štvrtú správu o hospodárskej a sociálnej kohézii (KOM(2007)0273) (štvrtá správa o kohézii),

so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného hospodárenia (KOM(2008)0803),

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej účinnosti a obnoviteľných energií v oblasti bývania (KOM(2008)0838),

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1081/2006 o Európskom sociálnom fonde s cieľom rozšíriť typy nákladov oprávnených na príspevok z ESF (KOM(2008)0813),

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky (3),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A6-0108/2009),

| A. | keďže Komisia na základe výsledkov rokovaní s členskými štátmi uverejnila uvedené oznámenie o národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch, |
| --- | --- |

A.

keďže Komisia na základe výsledkov rokovaní s členskými štátmi uverejnila uvedené oznámenie o národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch,

| B. | keďže podľa článku 158 zmluvy sa Spoločenstvo v záujme posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti usiluje o znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a znižovanie zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí, |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 158 zmluvy sa Spoločenstvo v záujme posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti usiluje o znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a znižovanie zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí,

| C. | keďže posledné dve rozšírenia Európskej únie výrazne prehĺbili regionálne rozdiely v rámci Spoločenstva, ktorými sa treba náležite zaoberať v záujme podpory harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

C.

keďže posledné dve rozšírenia Európskej únie výrazne prehĺbili regionálne rozdiely v rámci Spoločenstva, ktorými sa treba náležite zaoberať v záujme podpory harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja,

| D. | keďže v nedávnych správach o súdržnosti sa poukazuje na zhoršenie územných rozdielov medzi regiónmi EÚ a na úrovni nižšej ako sú regióny, rozdielov charakterizovaných takými fenoménmi ako územná segregácia, ktoré spôsobili vznik určitých foriem get a ďalší úpadok niektorých odľahlých a prevažne poľnohospodárskych oblastí, |
| --- | --- |

D.

keďže v nedávnych správach o súdržnosti sa poukazuje na zhoršenie územných rozdielov medzi regiónmi EÚ a na úrovni nižšej ako sú regióny, rozdielov charakterizovaných takými fenoménmi ako územná segregácia, ktoré spôsobili vznik určitých foriem get a ďalší úpadok niektorých odľahlých a prevažne poľnohospodárskych oblastí,

| E. | keďže v októbri 2006 Rada prijala uvedené strategické usmernenia o súdržnosti ako orientačný rámec pre členské štáty pri príprave národných strategických referenčných rámcov a operačných programov v rokoch 2007 – 2013, |
| --- | --- |

E.

keďže v októbri 2006 Rada prijala uvedené strategické usmernenia o súdržnosti ako orientačný rámec pre členské štáty pri príprave národných strategických referenčných rámcov a operačných programov v rokoch 2007 – 2013,

| F. | keďže tri priority stanovené v strategických usmerneniach o súdržnosti sa odvolávajú na cieľ urobiť Európu a jej regióny atraktívnejším priestorom pre investície a prácu, zlepšovať poznatky a inovácie pre rast a vytvoriť viac pracovných miest a zvýšiť ich kvalitu, |
| --- | --- |

F.

keďže tri priority stanovené v strategických usmerneniach o súdržnosti sa odvolávajú na cieľ urobiť Európu a jej regióny atraktívnejším priestorom pre investície a prácu, zlepšovať poznatky a inovácie pre rast a vytvoriť viac pracovných miest a zvýšiť ich kvalitu,

| G. | keďže prevedenie týchto priorít do operačných programov by regiónom malo umožniť, aby riešili úlohy súvisiace s globalizáciou, štrukturálnymi a demografickými zmenami a zmenou klímy a aby posilnili trvalo udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

G.

keďže prevedenie týchto priorít do operačných programov by regiónom malo umožniť, aby riešili úlohy súvisiace s globalizáciou, štrukturálnymi a demografickými zmenami a zmenou klímy a aby posilnili trvalo udržateľný rozvoj,

| H. | keďže existujú zjavné rozdiely v spôsoboch, akými členské štáty implementujú uvedené priority vo svojich operačných programoch, a to v závislosti od zaradenia jednotlivých regiónov pod určitý cieľ v oblasti regionálneho rozvoja, konvergencie či regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, |
| --- | --- |

H.

keďže existujú zjavné rozdiely v spôsoboch, akými členské štáty implementujú uvedené priority vo svojich operačných programoch, a to v závislosti od zaradenia jednotlivých regiónov pod určitý cieľ v oblasti regionálneho rozvoja, konvergencie či regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti,

| I. | keďže všeobecným nariadením o EFRR, ESF a Kohéznom fonde sa členským štátom, ktoré vstúpili do Európskej únie pred 1. májom 2004, uložila povinnosť vyčleniť 60 % svojich celkových výdavkov týkajúcich sa konvergenčného cieľa a 75 % výdavkov týkajúcich sa cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti na priority súvisiace s lisabonskou stratégiou, a keďže členským štátom, ktoré vstúpili do Únie 1. mája 2004 alebo neskôr, sa odporučilo, aby prijali rovnaký prístup, |
| --- | --- |

I.

keďže všeobecným nariadením o EFRR, ESF a Kohéznom fonde sa členským štátom, ktoré vstúpili do Európskej únie pred 1. májom 2004, uložila povinnosť vyčleniť 60 % svojich celkových výdavkov týkajúcich sa konvergenčného cieľa a 75 % výdavkov týkajúcich sa cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti na priority súvisiace s lisabonskou stratégiou, a keďže členským štátom, ktoré vstúpili do Únie 1. mája 2004 alebo neskôr, sa odporučilo, aby prijali rovnaký prístup,

| J. | keďže trvalá udržateľnosť, ochrana pred akoukoľvek formou diskriminácie, dobrá správa verejných vecí a uplatňovanie zásady partnerstva má spolu so silnými inštitucionálnymi a administratívnymi kapacitami zásadný význam pre účinné vykonávanie politiky súdržnosti, |
| --- | --- |

J.

keďže trvalá udržateľnosť, ochrana pred akoukoľvek formou diskriminácie, dobrá správa verejných vecí a uplatňovanie zásady partnerstva má spolu so silnými inštitucionálnymi a administratívnymi kapacitami zásadný význam pre účinné vykonávanie politiky súdržnosti,

| K. | keďže politika súdržnosti musí byť dostatočne silná a flexibilná na to, aby mohla byť aktívnou súčasťou snáh Únie o vyrovnanie sa s vplyvom súčasnej globálnej hospodárskej krízy, |
| --- | --- |

K.

keďže politika súdržnosti musí byť dostatočne silná a flexibilná na to, aby mohla byť aktívnou súčasťou snáh Únie o vyrovnanie sa s vplyvom súčasnej globálnej hospodárskej krízy,

| 1. | uznáva úsilie, ktoré všetky členské štáty vynaložili na začlenenie troch priorít stanovených v strategických usmerneniach o súdržnosti, ktoré sú v súlade s cieľmi lisabonskej agendy, do svojich operačných programov; |
| --- | --- |

1.

uznáva úsilie, ktoré všetky členské štáty vynaložili na začlenenie troch priorít stanovených v strategických usmerneniach o súdržnosti, ktoré sú v súlade s cieľmi lisabonskej agendy, do svojich operačných programov;

| 2. | upozorňuje na príliš pomalý začiatok nového programového obdobia v mnohých členských štátoch, ktorý by mohol ohroziť efektívne využívanie financovania; vyjadruje však presvedčenie, že záväzky prijaté počas rokovaní a procesu schvaľovania operačných programov sa v záujme regiónov a Únie ako celku dodržia; |
| --- | --- |

2.

upozorňuje na príliš pomalý začiatok nového programového obdobia v mnohých členských štátoch, ktorý by mohol ohroziť efektívne využívanie financovania; vyjadruje však presvedčenie, že záväzky prijaté počas rokovaní a procesu schvaľovania operačných programov sa v záujme regiónov a Únie ako celku dodržia;

Zmierňovanie regionálnych rozdielov

| 3. | berie na vedomie odhodlanie členských štátov zaoberať sa špecifickými územnými potrebami, ktoré vyplývajú zo zemepisnej polohy a ekonomického a inštitucionálneho rozvoja týchto regiónov, a to tak, že vypracujú stratégie znižovania rozdielov v rámci jednotlivých regiónov a medzi nimi; v tejto súvislosti pripomína opatrenia navrhnuté členskými štátmi na riešenie osobitných úloh v oblasti rozvoja, ktoré musia riešiť regióny so špecifickým geografickým charakterom, ako sú horské regióny, ostrovy, najvzdialenejšie regióny, odľahlé hraničné mestá, regióny postihnuté vyľudňovaním a hraničné regióny; opakuje skutočnosť, že pozitívny rozvoj v oblasti hospodárstva a životného prostredia, ako aj znižovanie regionálnych rozdielov zostávajú hlavnými cieľmi regionálnej politiky EÚ; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie odhodlanie členských štátov zaoberať sa špecifickými územnými potrebami, ktoré vyplývajú zo zemepisnej polohy a ekonomického a inštitucionálneho rozvoja týchto regiónov, a to tak, že vypracujú stratégie znižovania rozdielov v rámci jednotlivých regiónov a medzi nimi; v tejto súvislosti pripomína opatrenia navrhnuté členskými štátmi na riešenie osobitných úloh v oblasti rozvoja, ktoré musia riešiť regióny so špecifickým geografickým charakterom, ako sú horské regióny, ostrovy, najvzdialenejšie regióny, odľahlé hraničné mestá, regióny postihnuté vyľudňovaním a hraničné regióny; opakuje skutočnosť, že pozitívny rozvoj v oblasti hospodárstva a životného prostredia, ako aj znižovanie regionálnych rozdielov zostávajú hlavnými cieľmi regionálnej politiky EÚ;

| 4. | ľutuje, že zásady trvalej udržateľnosti, rovnosti príležitostí, nediskriminácie a partnerstva sú nedostatočne uplatňované a zdokumentované v mnohých národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch; kritizuje, že Komisia napriek tomu schválila operačné programy s týmito nedostatkami a netrvala na tom, aby ich členské štáty alebo regióny zlepšili; |
| --- | --- |

4.

ľutuje, že zásady trvalej udržateľnosti, rovnosti príležitostí, nediskriminácie a partnerstva sú nedostatočne uplatňované a zdokumentované v mnohých národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch; kritizuje, že Komisia napriek tomu schválila operačné programy s týmito nedostatkami a netrvala na tom, aby ich členské štáty alebo regióny zlepšili;

| 5. | zdôrazňuje, že skúsenosti z minulosti ukázali, že konvergencia medzi krajinami môže zakrývať rozširujúcu sa priepasť medzi regiónmi a v rámci nich; ďalej konštatuje, že tieto regionálne a miestne rozdiely možno pozorovať v mnohých oblastiach, či už ide o zamestnanosť, produktivitu, príjmy, úrovne vzdelávania alebo inovačné schopnosti; zdôrazňuje význam územného rozmeru súdržnosti pri prekonávaní týchto problémov; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že skúsenosti z minulosti ukázali, že konvergencia medzi krajinami môže zakrývať rozširujúcu sa priepasť medzi regiónmi a v rámci nich; ďalej konštatuje, že tieto regionálne a miestne rozdiely možno pozorovať v mnohých oblastiach, či už ide o zamestnanosť, produktivitu, príjmy, úrovne vzdelávania alebo inovačné schopnosti; zdôrazňuje význam územného rozmeru súdržnosti pri prekonávaní týchto problémov;

Politika súdržnosti napĺňajúca lisabonskú agendu

| 6. | oceňuje úsilie, ktoré vynaložili vnútroštátne orgány na zabezpečenie toho, aby sa na dosiahnutie lisabonskej agendy v priemere vyčlenili výdavky vo výške 65 % dostupných prostriedkov v konvergenčných regiónoch a 82 % v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, čo je viac, ako sa pôvodne požadovalo; |
| --- | --- |

6.

oceňuje úsilie, ktoré vynaložili vnútroštátne orgány na zabezpečenie toho, aby sa na dosiahnutie lisabonskej agendy v priemere vyčlenili výdavky vo výške 65 % dostupných prostriedkov v konvergenčných regiónoch a 82 % v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, čo je viac, ako sa pôvodne požadovalo;

| 7. | je presvedčený, že táto oblasť si vyžaduje oveľa viac investícií; domnieva sa, že vzhľadom na revíziu implementácie štrukturálnych fondov v polovici obdobia je nutné na dosiahnutie týchto cieľov prijať prísnejšie usmernenia EÚ a vyčleniť viac finančných prostriedkov, pričom predovšetkým by sa malo vyžadovať, aby sa aspoň 5 % štrukturálneho financovania využilo na zlepšenie energetickej účinnosti existujúcich domov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby nadviazala na závery Rady pre konkurencieschopnosť o energetickej účinnosti z 9. a 10. októbra 2008; zdôrazňuje kľúčovú úlohu a rozvojový potenciál, ktoré pre regióny EÚ predstavujú obnoviteľné energie, a to tak z hľadiska tvorby pracovných miest, ako aj podpory trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

7.

je presvedčený, že táto oblasť si vyžaduje oveľa viac investícií; domnieva sa, že vzhľadom na revíziu implementácie štrukturálnych fondov v polovici obdobia je nutné na dosiahnutie týchto cieľov prijať prísnejšie usmernenia EÚ a vyčleniť viac finančných prostriedkov, pričom predovšetkým by sa malo vyžadovať, aby sa aspoň 5 % štrukturálneho financovania využilo na zlepšenie energetickej účinnosti existujúcich domov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby nadviazala na závery Rady pre konkurencieschopnosť o energetickej účinnosti z 9. a 10. októbra 2008; zdôrazňuje kľúčovú úlohu a rozvojový potenciál, ktoré pre regióny EÚ predstavujú obnoviteľné energie, a to tak z hľadiska tvorby pracovných miest, ako aj podpory trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni;

| 8. | podporuje regióny v ich snahách o dosiahnutie lisabonských cieľov prostredníctvom dôkladného a účinného plnenia svojich operačných programov; takisto vyzýva Komisiu, aby plnenie programov starostlivo sledovala s cieľom zabezpečiť dosahovanie stanovených cieľov v praxi a aby o prípadných problémoch informovala Európsky parlament; |
| --- | --- |

8.

podporuje regióny v ich snahách o dosiahnutie lisabonských cieľov prostredníctvom dôkladného a účinného plnenia svojich operačných programov; takisto vyzýva Komisiu, aby plnenie programov starostlivo sledovala s cieľom zabezpečiť dosahovanie stanovených cieľov v praxi a aby o prípadných problémoch informovala Európsky parlament;

| 9. | považuje finančné prostriedky určené na transeurópske energetické siete za nedostatočné, nakoľko sú nevyhnutné na dobudovanie vnútorného trhu s energiami; |
| --- | --- |

9.

považuje finančné prostriedky určené na transeurópske energetické siete za nedostatočné, nakoľko sú nevyhnutné na dobudovanie vnútorného trhu s energiami;

| 10. | poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti zohrávajú malé firmy a mikropodniky, najmä remeselné podniky, tým, že významne prispievajú k rastu a zamestnanosti; preto žiada uplatňovanie aktívnej politiky na podporu všetkých foriem inovácie v týchto podnikoch a naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila príležitosti na vzájomnú spoluprácu medzi podnikmi, verejným sektorom, školami a univerzitami, a to s cieľom vytvoriť regionálne inovačné klastre v súlade s lisabonskou stratégiou; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti zohrávajú malé firmy a mikropodniky, najmä remeselné podniky, tým, že významne prispievajú k rastu a zamestnanosti; preto žiada uplatňovanie aktívnej politiky na podporu všetkých foriem inovácie v týchto podnikoch a naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila príležitosti na vzájomnú spoluprácu medzi podnikmi, verejným sektorom, školami a univerzitami, a to s cieľom vytvoriť regionálne inovačné klastre v súlade s lisabonskou stratégiou;

Riešenie otázok súvisiacich s globalizáciou a štrukturálnymi zmenami

| 11. | oceňuje skutočnosť, že všetky členské štáty venovali významnú časť svojich celkových finančných prostriedkov na investície do výskumu a vývoja, do budovania znalostnej ekonomiky služieb a do podpory podnikania a služieb v oblasti podpory obchodu, ako aj do pomoci poskytovanej podnikom a pracovníkom na ich prispôsobenie sa novým podmienkam; konštatuje, že pre väčšinu konvergenčných regiónov Únie zostáva závažným problémom zabezpečenie ich dostupnosti, pretože čelia nedostatku dopravnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

11.

oceňuje skutočnosť, že všetky členské štáty venovali významnú časť svojich celkových finančných prostriedkov na investície do výskumu a vývoja, do budovania znalostnej ekonomiky služieb a do podpory podnikania a služieb v oblasti podpory obchodu, ako aj do pomoci poskytovanej podnikom a pracovníkom na ich prispôsobenie sa novým podmienkam; konštatuje, že pre väčšinu konvergenčných regiónov Únie zostáva závažným problémom zabezpečenie ich dostupnosti, pretože čelia nedostatku dopravnej infraštruktúry;

| 12. | je presvedčený, že priemyselná politika musí byť podporovaná zo štrukturálnych fondov tak, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť členských štátov a Únie; podporuje preto prioritu v rámci politiky súdržnosti, a to uvoľniť podnikateľský potenciál, najmä v prípade malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

12.

je presvedčený, že priemyselná politika musí byť podporovaná zo štrukturálnych fondov tak, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť členských štátov a Únie; podporuje preto prioritu v rámci politiky súdržnosti, a to uvoľniť podnikateľský potenciál, najmä v prípade malých a stredných podnikov;

Demografické zmeny a prístupnejšie trhy práce

| 13. | vyjadruje uznanie členským štátom za ich snahy uprednostňovať investície zamerané na lepšie začleňovanie do pracovného trhu, zabezpečenie rovnakých príležitostí, a tým aj na rozvoj opatrení podporovaných ESF a programom PROGRESS (2007 – 2013), ktoré sú navrhnuté na pomoc pri odstraňovaní diskriminácie a na zlepšenie situácie žien na trhu práce; oceňuje opatrenia členských štátov, ktoré sú obsiahnuté v ich programoch financovaných z prostriedkov ESF a ktoré sú zamerané na zlepšovanie zručností, boj proti chudobe a sociálnemu vyčleneniu; zdôrazňuje, že v čase hospodárskej krízy je dôležité a potrebné pokračovať v snahách na podporu zamestnanosti, pričom v každej etape vykonávania a posudzovania politiky súdržnosti je dôležité zohľadňovať najmä osobitné potreby osôb so zdravotným postihnutím a osôb pokročilého veku; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje uznanie členským štátom za ich snahy uprednostňovať investície zamerané na lepšie začleňovanie do pracovného trhu, zabezpečenie rovnakých príležitostí, a tým aj na rozvoj opatrení podporovaných ESF a programom PROGRESS (2007 – 2013), ktoré sú navrhnuté na pomoc pri odstraňovaní diskriminácie a na zlepšenie situácie žien na trhu práce; oceňuje opatrenia členských štátov, ktoré sú obsiahnuté v ich programoch financovaných z prostriedkov ESF a ktoré sú zamerané na zlepšovanie zručností, boj proti chudobe a sociálnemu vyčleneniu; zdôrazňuje, že v čase hospodárskej krízy je dôležité a potrebné pokračovať v snahách na podporu zamestnanosti, pričom v každej etape vykonávania a posudzovania politiky súdržnosti je dôležité zohľadňovať najmä osobitné potreby osôb so zdravotným postihnutím a osôb pokročilého veku;

| 14. | podporuje zásadu partnerstva, ktorú Komisia uplatňuje v rámci politiky súdržnosti, a vyzýva Komisiu, aby zapájala miestne a vnútroštátne organizácie žien do svojich rokovaní a implementácie; |
| --- | --- |

14.

podporuje zásadu partnerstva, ktorú Komisia uplatňuje v rámci politiky súdržnosti, a vyzýva Komisiu, aby zapájala miestne a vnútroštátne organizácie žien do svojich rokovaní a implementácie;

Riešenie problémov súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom, zmenou klímy a energiami

| 15. | domnieva sa, že opatrenia na ochranu životného prostredia, boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti by sa mali začleniť do všetkých operačných programov a oceňuje záväzky členských štátov v týchto otázkach, na riešenie ktorých sa vyčleňujú prostriedky vo výške približne jednej tretiny celkového rozpočtu v rámci politiky súdržnosti; domnieva sa však, že prostriedky osobitne vyčlenené na boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti sú na naplnenie skutočných potrieb nedostatočné; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že opatrenia na ochranu životného prostredia, boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti by sa mali začleniť do všetkých operačných programov a oceňuje záväzky členských štátov v týchto otázkach, na riešenie ktorých sa vyčleňujú prostriedky vo výške približne jednej tretiny celkového rozpočtu v rámci politiky súdržnosti; domnieva sa však, že prostriedky osobitne vyčlenené na boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti sú na naplnenie skutočných potrieb nedostatočné;

| 16. | domnieva sa, že rozvoj oblastí konkurencieschopnosti v rámci štrukturálnych fondov je kľúčový, pretože poskytuje značný potenciál na vytvorenie dobre platených pracovných miest a na tvorbu rastu, ale aj na zníženie tlaku na veľké mestské aglomerácie; v tejto súvislosti víta pokračovanie programu URBAN a zastáva názor, že je potrebné oživiť mestské oblasti a obnoviť starnúce mestské infraštruktúry; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že rozvoj oblastí konkurencieschopnosti v rámci štrukturálnych fondov je kľúčový, pretože poskytuje značný potenciál na vytvorenie dobre platených pracovných miest a na tvorbu rastu, ale aj na zníženie tlaku na veľké mestské aglomerácie; v tejto súvislosti víta pokračovanie programu URBAN a zastáva názor, že je potrebné oživiť mestské oblasti a obnoviť starnúce mestské infraštruktúry;

| 17. | zdôrazňuje, že nariadenia o štrukturálnych fondoch stanovujú, že členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu rôznych etáp čerpania fondov podporovala rovnosť žien a mužov a začlenenie hľadiska rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že nariadenia o štrukturálnych fondoch stanovujú, že členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu rôznych etáp čerpania fondov podporovala rovnosť žien a mužov a začlenenie hľadiska rodovej rovnosti;

| 18. | vyzýva členské štáty, aby v plnej miere informovali občanov, miestne orgány, mimovládne organizácie a organizácie žien o možnostiach financovania, najmä pokiaľ ide o informácie o osobitných programoch, oprávnenosti spolufinancovania zo štrukturálnych fondov, pravidlách spolufinancovania, pravidlách úhrad a o tom, kde nájsť výzvy na predkladanie ponúk v rámci programového obdobia 2007-2013; |
| --- | --- |

18.

vyzýva členské štáty, aby v plnej miere informovali občanov, miestne orgány, mimovládne organizácie a organizácie žien o možnostiach financovania, najmä pokiaľ ide o informácie o osobitných programoch, oprávnenosti spolufinancovania zo štrukturálnych fondov, pravidlách spolufinancovania, pravidlách úhrad a o tom, kde nájsť výzvy na predkladanie ponúk v rámci programového obdobia 2007-2013;

| 19. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že nadmerné administratívne prekážky neodradia mimovládne organizácie od toho, aby žiadali o financovanie projektov, najmä tých, ktoré sú určené na podporu žien v ekonomicky nevýhodnej situácii, prisťahovalkýň, príslušníčok etnických menšín, telesne postihnutých žien, žien so závislými rodinnými príslušníkmi a žien, ktoré sú obeťami násilia alebo mučenia; |
| --- | --- |

19.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že nadmerné administratívne prekážky neodradia mimovládne organizácie od toho, aby žiadali o financovanie projektov, najmä tých, ktoré sú určené na podporu žien v ekonomicky nevýhodnej situácii, prisťahovalkýň, príslušníčok etnických menšín, telesne postihnutých žien, žien so závislými rodinnými príslušníkmi a žien, ktoré sú obeťami násilia alebo mučenia;

| 20. | konštatuje, že v spôsobe, akým členské štáty EÚ-15 a EÚ-12 vyčleňovali prostriedky na oblasť ochrany životného prostredia, je značný rozdiel, a uznáva, že je potrebné, aby nové členské štáty venovali podstatne viac svojich prostriedkov na dosiahnutie cieľov v oblasti životného prostredia, klímy a biologickej rozmanitosti v Únii, tak, ako je stanovené v acquis Spoločenstva; |
| --- | --- |

20.

konštatuje, že v spôsobe, akým členské štáty EÚ-15 a EÚ-12 vyčleňovali prostriedky na oblasť ochrany životného prostredia, je značný rozdiel, a uznáva, že je potrebné, aby nové členské štáty venovali podstatne viac svojich prostriedkov na dosiahnutie cieľov v oblasti životného prostredia, klímy a biologickej rozmanitosti v Únii, tak, ako je stanovené v acquis Spoločenstva;

| 21. | zdôrazňuje, že je dôležité posilniť kapacity pre spoluprácu a účinné absorbovanie dostupných financií, a to využitím všetkých prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, vrátane výmeny osvedčených postupov, informačných kampaní, spoločných opatrení, výmeny nových technológií a rozvoja partnerstiev, pretože tento krok prispeje k účinnému vykonávaniu uskutočňovaných programov spolupráce, a najmä zvýši absorpčnú schopnosť nových členských štátov; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že je dôležité posilniť kapacity pre spoluprácu a účinné absorbovanie dostupných financií, a to využitím všetkých prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, vrátane výmeny osvedčených postupov, informačných kampaní, spoločných opatrení, výmeny nových technológií a rozvoja partnerstiev, pretože tento krok prispeje k účinnému vykonávaniu uskutočňovaných programov spolupráce, a najmä zvýši absorpčnú schopnosť nových členských štátov;

| 22. | domnieva sa, že v čase hospodárskej krízy by členské štáty mali využiť myšlienku dosiahnutia synergií medzi ochranou životného prostredia a vytváraním pracovných miest, ako je stanovené v strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti, a vyčleniť viac zdrojov na projekty, ktoré podporujú zelené hospodárstvo, zelené pracovné miesta a zelené inovácie; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že v čase hospodárskej krízy by členské štáty mali využiť myšlienku dosiahnutia synergií medzi ochranou životného prostredia a vytváraním pracovných miest, ako je stanovené v strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti, a vyčleniť viac zdrojov na projekty, ktoré podporujú zelené hospodárstvo, zelené pracovné miesta a zelené inovácie;

Posilňovanie viacúrovňovej správy verejných vecí a partnerstva

| 23. | domnieva sa, že viacúrovňová správa verejných vecí a zásada partnerstva sú kľúčovými prvkami podporujúcimi legitimitu operačných programov, ako aj ich transparentnosť a účinnosť počas programovacieho obdobia a najmä v priebehu ich realizácie; preto víta úsilie, ktoré členské štáty v súlade so svojimi konkrétnymi inštitucionálnymi rámcami a tradíciami vynaložili na posilnenie zásady partnerstva vo svojich programoch na súčasné obdobie podľa článku 11 všeobecného nariadenia o EFRR, ESF a Kohéznom fonde; odporúča najmä novým členským štátom, ktoré majú málo skúseností s budovaním účinných partnerstiev, aby pri plnení operačných programov neustále posilňovali zásadu partnerstva a transparentnosti; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že viacúrovňová správa verejných vecí a zásada partnerstva sú kľúčovými prvkami podporujúcimi legitimitu operačných programov, ako aj ich transparentnosť a účinnosť počas programovacieho obdobia a najmä v priebehu ich realizácie; preto víta úsilie, ktoré členské štáty v súlade so svojimi konkrétnymi inštitucionálnymi rámcami a tradíciami vynaložili na posilnenie zásady partnerstva vo svojich programoch na súčasné obdobie podľa článku 11 všeobecného nariadenia o EFRR, ESF a Kohéznom fonde; odporúča najmä novým členským štátom, ktoré majú málo skúseností s budovaním účinných partnerstiev, aby pri plnení operačných programov neustále posilňovali zásadu partnerstva a transparentnosti;

| 24. | vyzýva členské štáty, aby predchádzali príliš neskorému uhrádzaniu nákladov na dokončené projekty, pričom konštatuje, že nesolventnosť spôsobená týmto konaním často bráni príjemcom, najmä miestnym orgánom a neziskovým organizáciám, aby pokračovali v ďalšej činnosti v oblasti ich pôsobnosti; |
| --- | --- |

24.

vyzýva členské štáty, aby predchádzali príliš neskorému uhrádzaniu nákladov na dokončené projekty, pričom konštatuje, že nesolventnosť spôsobená týmto konaním často bráni príjemcom, najmä miestnym orgánom a neziskovým organizáciám, aby pokračovali v ďalšej činnosti v oblasti ich pôsobnosti;

| 25. | poukazuje na to, že oneskorenia pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú spôsobené okrem iného prílišnou strnulosťou postupov, a že tieto postupy by sa preto mali zjednodušiť, pričom treba jasne oddeliť zodpovednosti a právomoci EÚ, členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na to, že oneskorenia pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú spôsobené okrem iného prílišnou strnulosťou postupov, a že tieto postupy by sa preto mali zjednodušiť, pričom treba jasne oddeliť zodpovednosti a právomoci EÚ, členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov;

| 26. | vyzýva členské štáty, aby už počas fázy plánovania národných strategických referenčných rámcov úzko spolupracovali s regionálnymi a miestnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť optimálne vykonávanie národných stratégií a v plnej miere naplniť ideály viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

26.

vyzýva členské štáty, aby už počas fázy plánovania národných strategických referenčných rámcov úzko spolupracovali s regionálnymi a miestnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť optimálne vykonávanie národných stratégií a v plnej miere naplniť ideály viacúrovňového riadenia;

| 27. | zdôrazňuje potrebu podporovať spoluprácu medzi súkromným a verejným sektorom formou verejno-súkromného partnerstva s cieľom umožniť uskutočnenie mnohých kľúčových projektov zameraných na posilnenie účinku investícií; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje potrebu podporovať spoluprácu medzi súkromným a verejným sektorom formou verejno-súkromného partnerstva s cieľom umožniť uskutočnenie mnohých kľúčových projektov zameraných na posilnenie účinku investícií;

| 28. | konštatuje, že je potrebné posúdenie koordinácie a komplementárnosti programov štrukturálnych fondov s programami rozvoja vidieka; konštatuje, že skúsenosti priamo na mieste svedčia o tom, že synergie medzi oboma programami sa nevyužívajú v dostatočnej miere; |
| --- | --- |

28.

konštatuje, že je potrebné posúdenie koordinácie a komplementárnosti programov štrukturálnych fondov s programami rozvoja vidieka; konštatuje, že skúsenosti priamo na mieste svedčia o tom, že synergie medzi oboma programami sa nevyužívajú v dostatočnej miere;

Budovanie inštitucionálnych kapacít

| 29. | oceňuje zvyšovanie povedomia o význame posilňovania inštitucionálnych a administratívnych kapacít pre účinné vykonávanie verejných politík a pre riadenie fondov EÚ; žiada, aby sa v konvergenčných regiónoch vynaložilo značné úsilie na posilnenie inštitucionálnych kapacít a zvýšenie profesionality verejných orgánov; |
| --- | --- |

29.

oceňuje zvyšovanie povedomia o význame posilňovania inštitucionálnych a administratívnych kapacít pre účinné vykonávanie verejných politík a pre riadenie fondov EÚ; žiada, aby sa v konvergenčných regiónoch vynaložilo značné úsilie na posilnenie inštitucionálnych kapacít a zvýšenie profesionality verejných orgánov;

| 30. | zdôrazňuje, že politiku súdržnosti treba zacieliť aj na vidiecke oblasti, pretože územnú súdržnosť možno dosiahnuť iba rozvíjaním rovnováhy medzi mestami a vidiekom; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že politiku súdržnosti treba zacieliť aj na vidiecke oblasti, pretože územnú súdržnosť možno dosiahnuť iba rozvíjaním rovnováhy medzi mestami a vidiekom;

Uplatňovanie úspešných politík, podpora poznatkov a šírenie osvedčených postupov

| 31. | oceňuje najmä, že nové členské štáty začlenili výsledky iniciatív Spoločenstva URBAN a EQUAL do operačných programov na obdobie 2007 – 2013; pozitívne hodnotí úsilie členských štátov zamerané na zavedenie integrovaných plánov trvalo udržateľného mestského rozvoja, keďže mestá sú priemyselnými sídlami, od ktorých závisí hospodársky rast a tvorba pracovných miest; ďalej sa domnieva, že by sa v plnej miere mali využiť možnosti, ktoré ponúkajú programy európskej územnej spolupráce, ako aj nástroje Jessica, Jaspers, Jeremie a Jasmine, s cieľom urýchliť rozvoj a dosiahnuť vyššiu úroveň rastu; |
| --- | --- |

31.

oceňuje najmä, že nové členské štáty začlenili výsledky iniciatív Spoločenstva URBAN a EQUAL do operačných programov na obdobie 2007 – 2013; pozitívne hodnotí úsilie členských štátov zamerané na zavedenie integrovaných plánov trvalo udržateľného mestského rozvoja, keďže mestá sú priemyselnými sídlami, od ktorých závisí hospodársky rast a tvorba pracovných miest; ďalej sa domnieva, že by sa v plnej miere mali využiť možnosti, ktoré ponúkajú programy európskej územnej spolupráce, ako aj nástroje Jessica, Jaspers, Jeremie a Jasmine, s cieľom urýchliť rozvoj a dosiahnuť vyššiu úroveň rastu;

| 32. | vyzýva členské štáty, aby pri všetkých projektoch štrukturálnych fondov zohľadňovali vplyv na ženy a hľadisko rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

32.

vyzýva členské štáty, aby pri všetkých projektoch štrukturálnych fondov zohľadňovali vplyv na ženy a hľadisko rodovej rovnosti;

Záver

| 33. | domnieva sa, že nemožno hodnotiť spôsob, akým sa členské štáty pri príprave svojich národných referenčných rámcov a operačných programov rozhodli uplatňovať rámec stanovený strategickými usmerneniami o súdržnosti; oceňuje, že všetky členské štáty vo všetkých etapách vynaložili značné úsilie, aby splnili priority politiky súdržnosti, a to v závislosti od svojich špecifických potrieb a obmedzení; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že nemožno hodnotiť spôsob, akým sa členské štáty pri príprave svojich národných referenčných rámcov a operačných programov rozhodli uplatňovať rámec stanovený strategickými usmerneniami o súdržnosti; oceňuje, že všetky členské štáty vo všetkých etapách vynaložili značné úsilie, aby splnili priority politiky súdržnosti, a to v závislosti od svojich špecifických potrieb a obmedzení;

| 34. | domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov a zjednodušenie administratívy, ktoré uľahčí prístup prípadných príjemcov prostriedkov z fondov k informáciám, sú kľúčovými predpokladmi dosiahnutia celkových cieľov politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov a zjednodušenie administratívy, ktoré uľahčí prístup prípadných príjemcov prostriedkov z fondov k informáciám, sú kľúčovými predpokladmi dosiahnutia celkových cieľov politiky súdržnosti;

| 35. | vyzýva členské štáty, aby posilnili postupy, ktoré uplatňujú v záujme zabezpečenia plne funkčného integrovaného prístupu k vykonávaniu politiky súdržnosti, čím sa zaistí, že sa riadne zohľadnia všetky hľadiská jednotlivých operačných programov; |
| --- | --- |

35.

vyzýva členské štáty, aby posilnili postupy, ktoré uplatňujú v záujme zabezpečenia plne funkčného integrovaného prístupu k vykonávaniu politiky súdržnosti, čím sa zaistí, že sa riadne zohľadnia všetky hľadiská jednotlivých operačných programov;

| 36. | podporuje Komisiu v snahách o zabezpečenie toho, aby členské štáty používali účinné kontrolné systémy, ktoré im umožnia uplatňovať riadne finančné riadenie v oblasti výdavkov Spoločenstva; |
| --- | --- |

36.

podporuje Komisiu v snahách o zabezpečenie toho, aby členské štáty používali účinné kontrolné systémy, ktoré im umožnia uplatňovať riadne finančné riadenie v oblasti výdavkov Spoločenstva;

| 37. | konštatuje, že súčasná globálna hospodárska kríza viedla vo všetkých členských štátoch k situácii, ktorá si vyžaduje prehodnotenie investičných priorít a ich prípadnú úpravu; víta uvedené návrhy Komisie na zmenu a doplnenie nariadení, ktorých cieľom je, aby sa v týchto mimoriadnych podmienkach zabezpečilo plnenie potrieb Únie, a opakuje svoje stanovisko, že politika súdržnosti má zásadný význam pre oživenie hospodárstva na celom území Únie; preto odmieta akékoľvek pokusy o vrátenie tejto politiky na národnú úroveň; |
| --- | --- |

37.

konštatuje, že súčasná globálna hospodárska kríza viedla vo všetkých členských štátoch k situácii, ktorá si vyžaduje prehodnotenie investičných priorít a ich prípadnú úpravu; víta uvedené návrhy Komisie na zmenu a doplnenie nariadení, ktorých cieľom je, aby sa v týchto mimoriadnych podmienkach zabezpečilo plnenie potrieb Únie, a opakuje svoje stanovisko, že politika súdržnosti má zásadný význam pre oživenie hospodárstva na celom území Únie; preto odmieta akékoľvek pokusy o vrátenie tejto politiky na národnú úroveň;

*

* *

| 38. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

38.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0492.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/85

---

Utorok, 24. marca 2009Európska iniciatíva za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti

P6_TA(2009)0166

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 s odporúčaniami pre Komisiu k Európskej iniciatíve za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti (2008/2122(INI))

2010/C 117 E/14

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. decembra 2007 s názvom Európska iniciatíva za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti (KOM(2007)0708),

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. júla 2007 o politike finančných služieb (2005 – 2010) – Biela kniha (1), a najmä na jeho odsek 35,

so zreteľom na odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúce sa definície mikropodnikov, malých a stredných podnikov (2),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. júla 2005 s názvom Spoločné akcie pre rast a zamestnanosť: lisabonský program Spoločenstva (KOM(2005)0330),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júla 2005 s názvom Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti – Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013 (KOM(2005)0299),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 (KOM(2007)0798),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Návrh lisabonského programu Spoločenstva 2008 – 2010 (KOM(2007)0804),

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) (3),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. júna 2008 s názvom „Najskôr myslieť v malom“ Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu (KOM(2008)0394),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (prepracované znenie) (4) a na návrh na smernice Európskeho Parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie, ktorý predložila Komisia 1. októbra 2008 (KOM(2008)0602),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (5),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (6),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (7),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (8),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (9),

so zreteľom na svoje vyhlásenie z 8. mája 2008 o mikroúvere (10),

so zreteľom na článok 192 druhý odsek Zmluvy o ES,

so zreteľom na články 39 a 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre právne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A6-0041/2009),

| A. | keďže Komisia v súčasnosti definuje mikroúver ako pôžičku vo výške maximálne 25 000 EUR a keďže v odporúčaní 2003/361/ES sa stanovuje, že mikropodnik je podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 zamestnancov a ktorého ročný obrat alebo celková ročná súvaha nepresahuje 2 000 000 EUR); keďže tieto definície sa nezdajú byť vhodnými pre všetky vnútroštátne trhy a neumožňujú jasne rozlišovať medzi mikroúvermi a mikropôžičkami pre mikropodniky, mikroúvermi pre bankou nefinancovateľných dlžníkov a mikroúvermi pre bankou financovateľné mikropodniky, |
| --- | --- |

A.

keďže Komisia v súčasnosti definuje mikroúver ako pôžičku vo výške maximálne 25 000 EUR a keďže v odporúčaní 2003/361/ES sa stanovuje, že mikropodnik je podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 zamestnancov a ktorého ročný obrat alebo celková ročná súvaha nepresahuje 2 000 000 EUR); keďže tieto definície sa nezdajú byť vhodnými pre všetky vnútroštátne trhy a neumožňujú jasne rozlišovať medzi mikroúvermi a mikropôžičkami pre mikropodniky, mikroúvermi pre bankou nefinancovateľných dlžníkov a mikroúvermi pre bankou financovateľné mikropodniky,

| B. | keďže zložitý prístup k primeraným formám financovania sa často označuje za významnú prekážku v podnikaní a keďže v EÚ existuje značný potenciálny dopyt po mikroúveroch, ktorý v súčasnosti nie je uspokojený, |
| --- | --- |

B.

keďže zložitý prístup k primeraným formám financovania sa často označuje za významnú prekážku v podnikaní a keďže v EÚ existuje značný potenciálny dopyt po mikroúveroch, ktorý v súčasnosti nie je uspokojený,

| C. | keďže Komisia nevyhovela žiadosti Európskeho parlamentu, ktorú vyjadril vo svojom uznesení z 11. júla 2007, aby navrhla akčný plán pre mikrofinancovanie, koordinovala rôzne politické opatrenia a optimálne pritom využívala osvedčené postupy v EÚ a v tretích krajinách, |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia nevyhovela žiadosti Európskeho parlamentu, ktorú vyjadril vo svojom uznesení z 11. júla 2007, aby navrhla akčný plán pre mikrofinancovanie, koordinovala rôzne politické opatrenia a optimálne pritom využívala osvedčené postupy v EÚ a v tretích krajinách,

| D. | keďže Európsky parlament v roku 2008 už druhý rok po sebe schválil finančné prostriedky na pilotný projekt s názvom Podpora priaznivejšieho prostredia pre mikroúvery v Európe a keďže by sa tieto finančné prostriedky mohli napriek tomu, že na ne vyššie uvedené oznámenie Komisie z 20. decembra 2007 neodkazuje, užitočne vyčleniť na tvorbu vlastných prostriedkov slúžiacich ako štartovací kapitál, |
| --- | --- |

D.

keďže Európsky parlament v roku 2008 už druhý rok po sebe schválil finančné prostriedky na pilotný projekt s názvom Podpora priaznivejšieho prostredia pre mikroúvery v Európe a keďže by sa tieto finančné prostriedky mohli napriek tomu, že na ne vyššie uvedené oznámenie Komisie z 20. decembra 2007 neodkazuje, užitočne vyčleniť na tvorbu vlastných prostriedkov slúžiacich ako štartovací kapitál,

| E. | keďže mikroúvery sa niekoľkými charakteristikami odlišujú od bežných úverov vrátane úverov pre malé a stredné podniky; keďže podnikom, ktoré chcú získať bežný úver, tieto úvery obyčajne poskytujú rôzne druhy finančných inštitúcií a keďže by sa mal zohľadňovať konečný cieľ začlenenia všetkých občanov do formálneho finančného systému, |
| --- | --- |

E.

keďže mikroúvery sa niekoľkými charakteristikami odlišujú od bežných úverov vrátane úverov pre malé a stredné podniky; keďže podnikom, ktoré chcú získať bežný úver, tieto úvery obyčajne poskytujú rôzne druhy finančných inštitúcií a keďže by sa mal zohľadňovať konečný cieľ začlenenia všetkých občanov do formálneho finančného systému,

| F. | keďže mikroúvery sú spojené s vyššími prevádzkovými nákladmi z dôvodu malej výšky pôžičky, absencie (dostatočného) kolaterálu a vysokých nákladov na spracovanie úveru, |
| --- | --- |

F.

keďže mikroúvery sú spojené s vyššími prevádzkovými nákladmi z dôvodu malej výšky pôžičky, absencie (dostatočného) kolaterálu a vysokých nákladov na spracovanie úveru,

| G. | keďže podnikanie v oblasti mikroúverov sa vyznačuje inovačnými a subjektívnymi prvkami, ako sú požiadavky na alternatívny alebo žiadny kolaterál a netradičné hodnotenie úverovej dôveryhodnosti, pričom mikroúvery sa často poskytujú nielen na účely tvorby zisku, ale aj z dôvodu zabezpečenia súdržnosti prostredníctvom úsilia o (re)integráciu znevýhodnených osôb do spoločnosti, |
| --- | --- |

G.

keďže podnikanie v oblasti mikroúverov sa vyznačuje inovačnými a subjektívnymi prvkami, ako sú požiadavky na alternatívny alebo žiadny kolaterál a netradičné hodnotenie úverovej dôveryhodnosti, pričom mikroúvery sa často poskytujú nielen na účely tvorby zisku, ale aj z dôvodu zabezpečenia súdržnosti prostredníctvom úsilia o (re)integráciu znevýhodnených osôb do spoločnosti,

| H. | keďže mikroúvery majú už vo svojej podstate malú výšku, no možnosť ich „recyklácie“ (opätovné poskytnutie takéhoto úveru po jeho splatení) z dôvodu ich všeobecne krátkej splatnosti znásobuje ich účinok; keďže by sa mal zohľadňovať cieľ opätovného začlenenia subjektov, ktoré ich využívajú, do tradičného systému bankovníctva, |
| --- | --- |

H.

keďže mikroúvery majú už vo svojej podstate malú výšku, no možnosť ich „recyklácie“ (opätovné poskytnutie takéhoto úveru po jeho splatení) z dôvodu ich všeobecne krátkej splatnosti znásobuje ich účinok; keďže by sa mal zohľadňovať cieľ opätovného začlenenia subjektov, ktoré ich využívajú, do tradičného systému bankovníctva,

| I. | keďže celý rad poskytovateľov, ako sú neformálni poskytovatelia finančných služieb (autorizované úvery na princípe P2P (peer-to-peer)), organizácie vlastnené členmi (napríklad úverové združenia), mimovládne organizácie, vzájomné finančné spoločnosti, finančné inštitúcie na rozvoj spoločenstva, záručné banky a fondy, sporiteľne a družstevné a komerčné banky, môže poskytovať mikroúvery alebo uľahčovať prístup k úverom a keďže spolupráca medzi týmito rôznymi poskytovateľmi by mohla byť prospešná, |
| --- | --- |

I.

keďže celý rad poskytovateľov, ako sú neformálni poskytovatelia finančných služieb (autorizované úvery na princípe P2P (peer-to-peer)), organizácie vlastnené členmi (napríklad úverové združenia), mimovládne organizácie, vzájomné finančné spoločnosti, finančné inštitúcie na rozvoj spoločenstva, záručné banky a fondy, sporiteľne a družstevné a komerčné banky, môže poskytovať mikroúvery alebo uľahčovať prístup k úverom a keďže spolupráca medzi týmito rôznymi poskytovateľmi by mohla byť prospešná,

| J. | keďže je potrebné uznať jedinečnú štruktúru poskytovateľov finančných služieb, ktorí existujú v rámci EÚ, napr. úverové združenia, ktoré sú nebankovými finančnými inštitúciami mobilizujúcimi vklady členov pre mikropôžičky, a osobitný charakter týchto štruktúr by ich nemal a priori vylúčiť z príslušných programov financovania prostredníctvom mikroúverov, |
| --- | --- |

J.

keďže je potrebné uznať jedinečnú štruktúru poskytovateľov finančných služieb, ktorí existujú v rámci EÚ, napr. úverové združenia, ktoré sú nebankovými finančnými inštitúciami mobilizujúcimi vklady členov pre mikropôžičky, a osobitný charakter týchto štruktúr by ich nemal a priori vylúčiť z príslušných programov financovania prostredníctvom mikroúverov,

| K. | keďže súčasná finančná kríza a jej možné dopady na celé hospodárstvo svedčia o nevýhodách komplexných finančných produktov a o potrebe posúdenia možností zvyšovania efektívnosti a zabezpečenia všetkých možných spôsobov na poskytovanie finančných prostriedkov v situácii, keď majú podniky obmedzený prístup ku kapitálu v dôsledku krízy likvidity, najmä v hospodársky a sociálne znevýhodnených regiónoch, a zároveň poukazujú na význam inštitúcií, ktoré sa vo svojej činnosti zameriavajú na miestny rozvoj a ktoré majú silné miestne väzby a ponúkajú inkluzívne bankové služby všetkým hospodárskym subjektom, |
| --- | --- |

K.

keďže súčasná finančná kríza a jej možné dopady na celé hospodárstvo svedčia o nevýhodách komplexných finančných produktov a o potrebe posúdenia možností zvyšovania efektívnosti a zabezpečenia všetkých možných spôsobov na poskytovanie finančných prostriedkov v situácii, keď majú podniky obmedzený prístup ku kapitálu v dôsledku krízy likvidity, najmä v hospodársky a sociálne znevýhodnených regiónoch, a zároveň poukazujú na význam inštitúcií, ktoré sa vo svojej činnosti zameriavajú na miestny rozvoj a ktoré majú silné miestne väzby a ponúkajú inkluzívne bankové služby všetkým hospodárskym subjektom,

| L. | keďže treba podporovať podnikanie, |
| --- | --- |

L.

keďže treba podporovať podnikanie,

| M. | keďže by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na zníženie regulačného zaťaženia mikropodnikov na nutné minimum a keďže sa žiada od Komisie, aby podnikla kroky v tomto smere; |
| --- | --- |

M.

keďže by sa malo vyvinúť maximálne úsilie na zníženie regulačného zaťaženia mikropodnikov na nutné minimum a keďže sa žiada od Komisie, aby podnikla kroky v tomto smere;

| N. | keďže stanovenie stropov úrokových sadzieb môže odrádzať veriteľov od poskytovania mikroúverov, ak by im takéto obmedzenia bránili pokryť si náklady spojené s úverom, |
| --- | --- |

N.

keďže stanovenie stropov úrokových sadzieb môže odrádzať veriteľov od poskytovania mikroúverov, ak by im takéto obmedzenia bránili pokryť si náklady spojené s úverom,

| O. | keďže podpora mikroúverov by mala zohrávať významnú úlohu v revidovanej lisabonskej stratégii, |
| --- | --- |

O.

keďže podpora mikroúverov by mala zohrávať významnú úlohu v revidovanej lisabonskej stratégii,

| P. | keďže existuje nezanedbateľné množstvo prípadov, v ktorých sa uchádzači o finančné prostriedky v rámci kohéznej politiky EÚ na založenie malých rodinných podnikov môžu ocitnúť v situácii, kedy bude pre nich ťažké zabezpečiť požadované spolufinancovanie, |
| --- | --- |

P.

keďže existuje nezanedbateľné množstvo prípadov, v ktorých sa uchádzači o finančné prostriedky v rámci kohéznej politiky EÚ na založenie malých rodinných podnikov môžu ocitnúť v situácii, kedy bude pre nich ťažké zabezpečiť požadované spolufinancovanie,

| Q. | keďže v centre pozornosti iniciatívy EÚ za mikroúvery by mali byť znevýhodnené osoby, ktoré majú v úmysle založiť mikropodnik, napr. (dlhodobo) nezamestnaní, poberatelia sociálnych dávok, prisťahovalci, príslušníci národnostných menšín, napr. Rómovia, ľudia pôsobiaci v neformálnom hospodárstve alebo žijúci v znevýhodnených vidieckych oblastiach a ženy, |
| --- | --- |

Q.

keďže v centre pozornosti iniciatívy EÚ za mikroúvery by mali byť znevýhodnené osoby, ktoré majú v úmysle založiť mikropodnik, napr. (dlhodobo) nezamestnaní, poberatelia sociálnych dávok, prisťahovalci, príslušníci národnostných menšín, napr. Rómovia, ľudia pôsobiaci v neformálnom hospodárstve alebo žijúci v znevýhodnených vidieckych oblastiach a ženy,

| R. | keďže napriek potrebe zabezpečiť v čo najväčšej miere zapojenie súkromného sektora je tiež nutné, aby sa do podnikania s mikroúvermi zapájal aj verejný sektor, |
| --- | --- |

R.

keďže napriek potrebe zabezpečiť v čo najväčšej miere zapojenie súkromného sektora je tiež nutné, aby sa do podnikania s mikroúvermi zapájal aj verejný sektor,

| S. | keďže existujú viaceré iniciatívy EÚ, ktoré obsahujú prvky podpory mikroúverov, a keďže by bol prospešný zjednodušený a cielenejší prístup prostredníctvom skombinovania iniciatív do jednotného systému, |
| --- | --- |

S.

keďže existujú viaceré iniciatívy EÚ, ktoré obsahujú prvky podpory mikroúverov, a keďže by bol prospešný zjednodušený a cielenejší prístup prostredníctvom skombinovania iniciatív do jednotného systému,

| T. | keďže prístup k podpore podnikania (ako je odborné vzdelávanie, inštruktáže a budovanie kapacít) pre zakladateľov mikropodnikov má zásadný význam a keďže príjemcovia mikroúverov by mali povinne absolvovať školenia; keďže vzdelávanie spotrebiteľov vo finančnej oblasti a zodpovedné poskytovanie pôžičiek by mali tvoriť významnú časť politík všetkých mikrofinančných inštitúcií (MFI), |
| --- | --- |

T.

keďže prístup k podpore podnikania (ako je odborné vzdelávanie, inštruktáže a budovanie kapacít) pre zakladateľov mikropodnikov má zásadný význam a keďže príjemcovia mikroúverov by mali povinne absolvovať školenia; keďže vzdelávanie spotrebiteľov vo finančnej oblasti a zodpovedné poskytovanie pôžičiek by mali tvoriť významnú časť politík všetkých mikrofinančných inštitúcií (MFI),

| U. | keďže potenciálni príjemcovia mikroúverov by mali mať možnosť využívať riadne právne poradenstvo v súvislosti, okrem iného, s uzatváraním úverových zmlúv, zakladaním podnikov, vymáhaním dlhov, získavaním a využívaním práv duševného a priemyselného vlastníctva, najmä ak príslušné mikropodniky plánujú alebo majú potenciál vyvíjať obchodnú činnosť v iných členských štátoch EÚ; |
| --- | --- |

U.

keďže potenciálni príjemcovia mikroúverov by mali mať možnosť využívať riadne právne poradenstvo v súvislosti, okrem iného, s uzatváraním úverových zmlúv, zakladaním podnikov, vymáhaním dlhov, získavaním a využívaním práv duševného a priemyselného vlastníctva, najmä ak príslušné mikropodniky plánujú alebo majú potenciál vyvíjať obchodnú činnosť v iných členských štátoch EÚ;

| V. | keďže v prípade prístupu k úverovým údajom týkajúcim sa potenciálnych príjemcov by poskytovanie mikroúverov bolo ľahšie, |
| --- | --- |

V.

keďže v prípade prístupu k úverovým údajom týkajúcim sa potenciálnych príjemcov by poskytovanie mikroúverov bolo ľahšie,

| W. | keďže je potrebné podporovať výskum a výmenu osvedčených postupov s ohľadom na mikroúvery, napr. pokiaľ ide o inovačné metódy poskytovania, zabezpečovania a zmierňovania rizík mikroúverov, ako aj o mieru, do akej by takéto prístupy mohli fungovať v EÚ a v prípade akých cieľových skupín, |
| --- | --- |

W.

keďže je potrebné podporovať výskum a výmenu osvedčených postupov s ohľadom na mikroúvery, napr. pokiaľ ide o inovačné metódy poskytovania, zabezpečovania a zmierňovania rizík mikroúverov, ako aj o mieru, do akej by takéto prístupy mohli fungovať v EÚ a v prípade akých cieľových skupín,

| X. | keďže je potrebné preskúmať úlohu sprostredkovateľov z hľadiska predchádzania zneužívaniu, ako aj zvážiť ďalšie možnosti budovania dôveryhodnosti medzi dlžníkmi (napríklad prostredníctvom skupiny na podporu jednotlivcov), |
| --- | --- |

X.

keďže je potrebné preskúmať úlohu sprostredkovateľov z hľadiska predchádzania zneužívaniu, ako aj zvážiť ďalšie možnosti budovania dôveryhodnosti medzi dlžníkmi (napríklad prostredníctvom skupiny na podporu jednotlivcov),

| Y. | keďže je potrebné vytvoriť rámec EÚ pre nebankové MFI a keďže by Komisia mala vypracovať mechanizmus na podporu mikroúverov, ktorý by zostal neutrálnym vzhľadom na týchto poskytovateľov mikroúverov, |
| --- | --- |

Y.

keďže je potrebné vytvoriť rámec EÚ pre nebankové MFI a keďže by Komisia mala vypracovať mechanizmus na podporu mikroúverov, ktorý by zostal neutrálnym vzhľadom na týchto poskytovateľov mikroúverov,

| Z. | keďže osobám bez trvalého bydliska alebo dokladov osobnej totožnosti by nemalo byť znemožnené získať mikroúver na základe právnych predpisov o predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, |
| --- | --- |

Z.

keďže osobám bez trvalého bydliska alebo dokladov osobnej totožnosti by nemalo byť znemožnené získať mikroúver na základe právnych predpisov o predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu,

| AA. | keďže je potrebné upraviť pravidlá ES v oblasti hospodárskej súťaže s cieľom obmedziť prekážky pre poskytovanie mikroúverov, |
| --- | --- |

AA.

keďže je potrebné upraviť pravidlá ES v oblasti hospodárskej súťaže s cieľom obmedziť prekážky pre poskytovanie mikroúverov,

| AB. | keďže pravidlá ES týkajúce sa verejného obstarávania by mali pomáhať príjemcom mikroúverov, |
| --- | --- |

AB.

keďže pravidlá ES týkajúce sa verejného obstarávania by mali pomáhať príjemcom mikroúverov,

| 1. | žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila na základe článku 44, článku 47 ods. 2 alebo článku 95 Zmluvy o ES legislatívny návrh alebo návrhy týkajúce sa záležitostí, podrobnosti ktorých sú uvedené nižšie v odporúčaniach; |
| --- | --- |

1.

žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila na základe článku 44, článku 47 ods. 2 alebo článku 95 Zmluvy o ES legislatívny návrh alebo návrhy týkajúce sa záležitostí, podrobnosti ktorých sú uvedené nižšie v odporúčaniach;

| 2. | potvrdzuje, že odporúčania sú v súlade so zásadou subsidiarity a základnými právami občanov; |
| --- | --- |

2.

potvrdzuje, že odporúčania sú v súlade so zásadou subsidiarity a základnými právami občanov;

| 3. | domnieva sa, že finančné dôsledky požadovaného návrhu alebo návrhov treba v prípade potreby pokryť z rozpočtových prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že finančné dôsledky požadovaného návrhu alebo návrhov treba v prípade potreby pokryť z rozpočtových prostriedkov EÚ;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a priložené podrobné odporúčania Komisii, Rade a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a priložené podrobné odporúčania Komisii, Rade a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 392.

(2)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

(3)  Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.

(4)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15.

(6)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

(7)  Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35.

(8)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0199.

---

Utorok, 24. marca 2009PRÍLOHA

PRÍLOHA K UZNESENIU: PODROBNÉ ODPORÚČANIA K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

1.
     
  Odporúčanie č. 1: zvyšovanie povedomia o mikroúveroch

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny(e) akt(y), ktorý(é) sa má(majú) prijať, by sa mal(i) zamerať na reguláciu týchto oblastí:

| a) | Komisia by mala zabezpečiť zavedenie pojmu mikroúver do príslušných štatistík a právnych predpisov týkajúcich sa finančných inštitúcií. V štatistikách týkajúcich sa mikroúverov by sa mali zohľadňovať údaje o HDP na obyvateľa v členských štátoch a malo by sa v nich rozlišovať medzi samostatne zárobkovo činnými osobami (SZČO) či rodinnými podnikmi a tými podnikmi, ktoré zamestnávajú osoby mimo rodiny, aby sa umožnila pozitívna diskriminácia v prospech prvej uvedenej skupiny. |
| --- | --- |

a)

Komisia by mala zabezpečiť zavedenie pojmu mikroúver do príslušných štatistík a právnych predpisov týkajúcich sa finančných inštitúcií. V štatistikách týkajúcich sa mikroúverov by sa mali zohľadňovať údaje o HDP na obyvateľa v členských štátoch a malo by sa v nich rozlišovať medzi samostatne zárobkovo činnými osobami (SZČO) či rodinnými podnikmi a tými podnikmi, ktoré zamestnávajú osoby mimo rodiny, aby sa umožnila pozitívna diskriminácia v prospech prvej uvedenej skupiny.

| b) | Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby štandardizovali štatistickú prezentáciu mikroúverov vrátane zberu a analýzy údajov analyzovaných podľa pohlavia, veku a etnického pôvodu. |
| --- | --- |

b)

Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby štandardizovali štatistickú prezentáciu mikroúverov vrátane zberu a analýzy údajov analyzovaných podľa pohlavia, veku a etnického pôvodu.

| c) | Komisia by mala vypracovať komunikačnú stratégiu zameranú na podporu samostatnej zárobkovej činnosti ako alternatívy k zamestnaneckému vzťahu, a najmä ako spôsobu, ako sa môžu znevýhodnené cieľové skupiny vyhnúť nezamestnanosti. |
| --- | --- |

c)

Komisia by mala vypracovať komunikačnú stratégiu zameranú na podporu samostatnej zárobkovej činnosti ako alternatívy k zamestnaneckému vzťahu, a najmä ako spôsobu, ako sa môžu znevýhodnené cieľové skupiny vyhnúť nezamestnanosti.

| d) | Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby zaviedli daňové stimuly na podporu zapojenia súkromných subjektov do podnikania v oblasti mikroúverov. |
| --- | --- |

d)

Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby zaviedli daňové stimuly na podporu zapojenia súkromných subjektov do podnikania v oblasti mikroúverov.

| e) | Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby obmedzili uplatňovanie stropov úrokových sadzieb na spotrebiteľské úvery; členské štáty by však mali mať možnosť uplatňovať systém, ktorým by sa vylúčilo uplatňovanie nadmerne vysokých úrokových sadzieb. |
| --- | --- |

e)

Komisia by mala vyzvať členské štáty, aby obmedzili uplatňovanie stropov úrokových sadzieb na spotrebiteľské úvery; členské štáty by však mali mať možnosť uplatňovať systém, ktorým by sa vylúčilo uplatňovanie nadmerne vysokých úrokových sadzieb.

| f) | Komisia by mala v súvislosti s nedávnou krízou sub-prime analyzovať výhody a nevýhody priamych foriem mikroúverov v porovnaní so zabezpečenými úverovými nástrojmi. |
| --- | --- |

f)

Komisia by mala v súvislosti s nedávnou krízou sub-prime analyzovať výhody a nevýhody priamych foriem mikroúverov v porovnaní so zabezpečenými úverovými nástrojmi.

| g) | Komisia by mala od členských štátov vyžadovať, aby v rámci svojich výročných správ o národných reformných programoch v súvislosti s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť, ktoré sú uvedené v revidovanej lisabonskej stratégii, uskutočnili osobitnú analýzu a informovali o svojom úsilí a výsledkoch, pokiaľ ide o mikroúvery. Komisia by sa mala explicitne venovať mikroúverom vo svojej správe o pokroku. |
| --- | --- |

g)

Komisia by mala od členských štátov vyžadovať, aby v rámci svojich výročných správ o národných reformných programoch v súvislosti s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť, ktoré sú uvedené v revidovanej lisabonskej stratégii, uskutočnili osobitnú analýzu a informovali o svojom úsilí a výsledkoch, pokiaľ ide o mikroúvery. Komisia by sa mala explicitne venovať mikroúverom vo svojej správe o pokroku.

2.
     
  Odporúčanie č. 2: financovanie z prostriedkov EÚ:

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny(e) akt(y), ktorý(é) sa má(majú) prijať, by sa mal(i) zamerať na reguláciu týchto oblastí:

| (a) | Komisia by mala ustanoviť (spolu)financovanie nasledujúcich projektov ak je takéto financovanie osobitne zamerané na podporu dostupnosti mikroúverov pre všetky osoby a podniky bez priameho prístupu k úverom, ktoré členské štáty obvykle vymedzujú v rámci svojej jurisdikcie ako znevýhodnené cieľové skupiny (napr. Rómovia, prisťahovalci, ľudia žijúci v znevýhodnených vidieckych oblastiach, ľudia, ktorí sa nachádzajú v neistých pracovných situáciách, a ženy):






  i) | poskytovanie záruk pre poskytovateľov mikroúverov prostredníctvom vnútroštátnych fondov alebo fondov EÚ; |
| --- | --- | --- |

(a)

Komisia by mala ustanoviť (spolu)financovanie nasledujúcich projektov ak je takéto financovanie osobitne zamerané na podporu dostupnosti mikroúverov pre všetky osoby a podniky bez priameho prístupu k úverom, ktoré členské štáty obvykle vymedzujú v rámci svojej jurisdikcie ako znevýhodnené cieľové skupiny (napr. Rómovia, prisťahovalci, ľudia žijúci v znevýhodnených vidieckych oblastiach, ľudia, ktorí sa nachádzajú v neistých pracovných situáciách, a ženy):

i)

poskytovanie záruk pre poskytovateľov mikroúverov prostredníctvom vnútroštátnych fondov alebo fondov EÚ;

| ii) | poskytovanie služieb na podporu podnikania ako doplnkových služieb pre príjemcov mikroúverov, buď zo strany poskytovateľov mikroúverov alebo tretími stranami, pričom tieto služby by mali zahŕňať povinné cielené školenia s pravidelným vyhodnocovaním určené pre príjemcov mikroúverov; tieto školenia sa môžu financovať prostredníctvom štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

ii)

poskytovanie služieb na podporu podnikania ako doplnkových služieb pre príjemcov mikroúverov, buď zo strany poskytovateľov mikroúverov alebo tretími stranami, pričom tieto služby by mali zahŕňať povinné cielené školenia s pravidelným vyhodnocovaním určené pre príjemcov mikroúverov; tieto školenia sa môžu financovať prostredníctvom štrukturálnych fondov;

| iii) | skúmanie a výmena najlepších postupov v prevádzkovej oblasti, napríklad pokiaľ ide o požiadavky na alternatívny kolaterál, netradičné metódy hodnotenia úverovej dôveryhodnosti, systémy bodovania a úlohu sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

iii)

skúmanie a výmena najlepších postupov v prevádzkovej oblasti, napríklad pokiaľ ide o požiadavky na alternatívny kolaterál, netradičné metódy hodnotenia úverovej dôveryhodnosti, systémy bodovania a úlohu sprostredkovateľov;

| iv) | vytvorenie webovej stránky, na ktorej by mohli potenciálni príjemcovia mikroúverov prezentovať svoje projekty tým, ktorí by im chceli požičať finančné prostriedky s cieľom podporiť ich; a |
| --- | --- |

iv)

vytvorenie webovej stránky, na ktorej by mohli potenciálni príjemcovia mikroúverov prezentovať svoje projekty tým, ktorí by im chceli požičať finančné prostriedky s cieľom podporiť ich; a

| v) | vytvorenie databázy pre celú EÚ, v ktorej by sa zbierali pozitívne aj negatívne úverové údaje o príjemcoch mikroúverov. |
| --- | --- |

v)

vytvorenie databázy pre celú EÚ, v ktorej by sa zbierali pozitívne aj negatívne úverové údaje o príjemcoch mikroúverov.

| (b) | S cieľom predísť duplicitnej činnosti by Komisia mala:






  i) | vymenovať jeden koordinačný subjekt, ktorý by zastrešoval všetky finančné aktivity EÚ týkajúce s mikroúverov a |
| --- | --- | --- |

(b)

S cieľom predísť duplicitnej činnosti by Komisia mala:

i)

vymenovať jeden koordinačný subjekt, ktorý by zastrešoval všetky finančné aktivity EÚ týkajúce s mikroúverov a

| ii) | (spolu)financovať projekty iba v prípade, že je ich možné spojiť so zachovaním práv v oblasti sociálneho zabezpečenia, napr. dávok v nezamestnanosti a podpory príjmov, a to na základe analýzy poskytovateľa obchodných služieb, ktorý by mal zohľadniť výsledky podniku a výšku životného minima príslušného štátu. |
| --- | --- |

ii)

(spolu)financovať projekty iba v prípade, že je ich možné spojiť so zachovaním práv v oblasti sociálneho zabezpečenia, napr. dávok v nezamestnanosti a podpory príjmov, a to na základe analýzy poskytovateľa obchodných služieb, ktorý by mal zohľadniť výsledky podniku a výšku životného minima príslušného štátu.

3.
     
  Odporúčanie č. 3: harmonizovaný rámec EÚ pre bankové a nebankové MFI

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny(e) akt(y), ktorý(é) sa má(majú) prijať, by sa mal(i) zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Komisia by mala navrhnúť právny predpis, ktorým by sa na úrovni EÚ vytvoril rámec pre bankové a nebankové MFI. Rámec pre nebankové MFI by mal mať zahŕňať:

| a) | jasné vymedzenie poskytovateľov mikroúverov so stanovením podmienky, že neprijímajú vklady, a preto nepredstavujú finančnú inštitúciu v zmysle smernice 2006/48/ES; |
| --- | --- |

a)

jasné vymedzenie poskytovateľov mikroúverov so stanovením podmienky, že neprijímajú vklady, a preto nepredstavujú finančnú inštitúciu v zmysle smernice 2006/48/ES;

| b) | schopnosť vykonávať činnosť len v oblasti úverov; |
| --- | --- |

b)

schopnosť vykonávať činnosť len v oblasti úverov;

| c) | schopnosť ďalej požičiavať vypožičané financie; a |
| --- | --- |

c)

schopnosť ďalej požičiavať vypožičané financie; a

| d) | harmonizované pravidlá vychádzajúce z rizík, pokiaľ ide o povoľovanie, registráciu, výkazníctvo a obozretný dohľad. |
| --- | --- |

d)

harmonizované pravidlá vychádzajúce z rizík, pokiaľ ide o povoľovanie, registráciu, výkazníctvo a obozretný dohľad.

4.
     
  Odporúčanie č. 4: smernica 2005/60/ES

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny(e) akt(y), ktorý(é) sa má(majú) prijať, by sa mal(i) zamerať na reguláciu týchto oblastí:

Komisia by pri revízii smernice 2005/60/ES mala zabezpečiť, aby ustanovenia tejto smernice nepredstavovali pre osoby bez trvalého bydliska alebo bez dokladov osobnej totožnosti prekážku v získaní mikroúveru, a to tým, že povolí osobitnú výnimku z ustanovení týkajúcich sa preverovania klientov.

5.
     
  Odporúčanie č. 5: pravidlá hospodárskej súťaže ES

Európsky parlament sa domnieva, že legislatívny(e) akt(y), ktorý(é) sa má(majú) prijať, by sa mal(i) zamerať na reguláciu týchto oblastí:

| a) | Komisia by pri revízii pravidiel týkajúcich sa pomoci de minimis mala zabezpečiť:






  i) | rozlišovanie limitov pre pomoc de minimis medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o finančnú podporu pre poskytovateľov mikroúverov; |
| --- | --- | --- |

a)

Komisia by pri revízii pravidiel týkajúcich sa pomoci de minimis mala zabezpečiť:

i)

rozlišovanie limitov pre pomoc de minimis medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o finančnú podporu pre poskytovateľov mikroúverov;

| ii) | odstránenie diskriminácie v pomoci de minimis poskytnutej podniku v odvetví poľnohospodárstva, ak je táto pomoc poskytovaná v spojení s mikroúverom, a |
| --- | --- |

ii)

odstránenie diskriminácie v pomoci de minimis poskytnutej podniku v odvetví poľnohospodárstva, ak je táto pomoc poskytovaná v spojení s mikroúverom, a

| iii) | zníženie administratívnej záťaže, ak je pomoc poskytovaná v spojení s mikroúverom. |
| --- | --- |

iii)

zníženie administratívnej záťaže, ak je pomoc poskytovaná v spojení s mikroúverom.

| b) | Komisia by v právnych predpisoch mala presne stanoviť, že úloha nebankových MFI, a prípadne verejná podpora, ktorú takéto inštitúcie dostávajú, je v súlade s pravidlami ES v oblasti hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

b)

Komisia by v právnych predpisoch mala presne stanoviť, že úloha nebankových MFI, a prípadne verejná podpora, ktorú takéto inštitúcie dostávajú, je v súlade s pravidlami ES v oblasti hospodárskej súťaže.

| c) | Komisia by mala zaviesť pravidlá, ktoré umožňujú prednostné zaobchádzanie s tovarom a službami poskytovanými príjemcami mikroúverov v rámci postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

c)

Komisia by mala zaviesť pravidlá, ktoré umožňujú prednostné zaobchádzanie s tovarom a službami poskytovanými príjemcami mikroúverov v rámci postupov verejného obstarávania.

---

Streda 25. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/91 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/91

---

Streda, 25. marca 2009Riadiaci nástroj na prideľovanie rozpočtových zdrojov

P6_TA(2009)0173

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o metóde ABB/ABM ako riadiacom nástroji na prideľovanie rozpočtových zdrojov (2008/2053(INI))

2010/C 117 E/15

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A6-0104/2009),

| A. | keďže inštitúcie EÚ v roku 2000 prijali na základe bielej knihy o reforme (Kinnockove reformy) pravidlá riadenia založeného na činnostiach (Activity Based Management – ABM), zostavovania a plnenia rozpočtu založeného na činnostiach (Activity Based Budgeting – ABB) a strategického plánovania a programovacieho cyklu (Strategic Planning and Programming cycle – SPP) ako súčasť nového motora smerom k riadeniu Komisie a vo všeobecnosti programov EÚ, ktoré sa viac zameriava na výkonnosť, |
| --- | --- |

A.

keďže inštitúcie EÚ v roku 2000 prijali na základe bielej knihy o reforme (Kinnockove reformy) pravidlá riadenia založeného na činnostiach (Activity Based Management – ABM), zostavovania a plnenia rozpočtu založeného na činnostiach (Activity Based Budgeting – ABB) a strategického plánovania a programovacieho cyklu (Strategic Planning and Programming cycle – SPP) ako súčasť nového motora smerom k riadeniu Komisie a vo všeobecnosti programov EÚ, ktoré sa viac zameriava na výkonnosť,

| B. | keďže tieto koncepcie sa tak zaviedli do praxe v čase Prodiho Komisie a jej päťročných strategických cieľov na roky 2000 - 2005, pričom obsahovali tak ročný cyklus SPP, ako aj zodpovedajúci cyklus ABM – ABB na strane zdrojov, |
| --- | --- |

B.

keďže tieto koncepcie sa tak zaviedli do praxe v čase Prodiho Komisie a jej päťročných strategických cieľov na roky 2000 - 2005, pričom obsahovali tak ročný cyklus SPP, ako aj zodpovedajúci cyklus ABM – ABB na strane zdrojov,

| C. | keďže najdôležitejším cieľom tohto všetkého bolo bezpochyby zabezpečiť, aby sa skromné zdroje pochádzajúce od daňových poplatníkov čo najlepšie využívali na plnenie súboru dohodnutých politických priorít, a to lepším prepojením politík a postupu prideľovania finančných zdrojov, čo znamená, že inštitúcie EÚ mali zaviesť mechanizmy na jeho nebyrokratické a efektívne plnenie, |
| --- | --- |

C.

keďže najdôležitejším cieľom tohto všetkého bolo bezpochyby zabezpečiť, aby sa skromné zdroje pochádzajúce od daňových poplatníkov čo najlepšie využívali na plnenie súboru dohodnutých politických priorít, a to lepším prepojením politík a postupu prideľovania finančných zdrojov, čo znamená, že inštitúcie EÚ mali zaviesť mechanizmy na jeho nebyrokratické a efektívne plnenie,

| D. | keďže reforma sa zároveň zameriavala na efektívne hospodárenie a účinnejšiu implementáciu, väčšiu slobodu konania a na jasnejšiu definíciu osobnej zodpovednosti, |
| --- | --- |

D.

keďže reforma sa zároveň zameriavala na efektívne hospodárenie a účinnejšiu implementáciu, väčšiu slobodu konania a na jasnejšiu definíciu osobnej zodpovednosti,

| E. | keďže rozpočtový orgán, prirodzene, kládol najväčší dôraz na čo najlepšie využívanie skromných zdrojov a teraz sa domnieva, že nadišiel čas na inventúru doterajšieho vývoja a na nové podnety na ďalšie zlepšenia, ktoré by inštitúciám EÚ poskytli vysokokvalitné systémy zamerané na výkon, |
| --- | --- |

E.

keďže rozpočtový orgán, prirodzene, kládol najväčší dôraz na čo najlepšie využívanie skromných zdrojov a teraz sa domnieva, že nadišiel čas na inventúru doterajšieho vývoja a na nové podnety na ďalšie zlepšenia, ktoré by inštitúciám EÚ poskytli vysokokvalitné systémy zamerané na výkon,

| F. | keďže z hľadiska celkového prístupu a odhodlania v súvislosti s týmito otázkami sa už podarilo dosiahnuť významné pozitívne zmeny, ale stále existuje veľký priestor na ďalšie zlepšenie hospodárenia s existujúcimi zdrojmi, |
| --- | --- |

F.

keďže z hľadiska celkového prístupu a odhodlania v súvislosti s týmito otázkami sa už podarilo dosiahnuť významné pozitívne zmeny, ale stále existuje veľký priestor na ďalšie zlepšenie hospodárenia s existujúcimi zdrojmi,

Všeobecné ustanovenia

| 1. | domnieva sa, že využívanie metódy ABM – ABB bolo úspechom a spôsobilo významnú kultúrnu zmenu v Komisii, pričom zároveň pomohlo pri vysvetľovaní osobnej zodpovednosti a kompetencie, čím sa hospodárenie stalo efektívnejším, viac zameraným na výsledky a transparentnejším; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že využívanie metódy ABM – ABB bolo úspechom a spôsobilo významnú kultúrnu zmenu v Komisii, pričom zároveň pomohlo pri vysvetľovaní osobnej zodpovednosti a kompetencie, čím sa hospodárenie stalo efektívnejším, viac zameraným na výsledky a transparentnejším;

| 2. | poukazuje na to, že stále existuje reálne nebezpečenstvo byrokratizácie Komisie z dôvodu bujnenia zaťažujúcich pravidiel a ťažkopádnych postupov; preto požaduje ďalší rozvoj postupov a hospodárenia na všetkých úrovniach Komisie; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že stále existuje reálne nebezpečenstvo byrokratizácie Komisie z dôvodu bujnenia zaťažujúcich pravidiel a ťažkopádnych postupov; preto požaduje ďalší rozvoj postupov a hospodárenia na všetkých úrovniach Komisie;

| 3. | domnieva sa, že päťročné strategické ciele Komisie, predovšetkým politický základ jej celkového programovania, a ich každoročný prevod do ročnej politickej stratégie (Annual Policy Strategy – APS) by mali byť užšie prepojené s viacročnými finančnými rámcami (VFR) s cieľom zefektívnenia ich načasovania a prijímania do jednej koherentnej stratégie so zodpovedajúcimi zdrojmi, a preto zastáva názor, že samotné VFR by mali byť päťročné; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že päťročné strategické ciele Komisie, predovšetkým politický základ jej celkového programovania, a ich každoročný prevod do ročnej politickej stratégie (Annual Policy Strategy – APS) by mali byť užšie prepojené s viacročnými finančnými rámcami (VFR) s cieľom zefektívnenia ich načasovania a prijímania do jednej koherentnej stratégie so zodpovedajúcimi zdrojmi, a preto zastáva názor, že samotné VFR by mali byť päťročné;

| 4. | zastáva názor, že programy EÚ sa v súčasnosti často skúmajú v súvislosti s kontrolou a zákonnosťou, ale, žiaľ, rovnaká pozornosť sa nevenuje skutočným výsledkom dosiahnutým v dohodnutom období; domnieva sa, že oveľa väčšia pozornosť by sa mala venovať výsledkom dosiahnutým pri hodnotení celkovej ročnej výkonnosti Komisie vrátane postupu udeľovania absolutória; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že programy EÚ sa v súčasnosti často skúmajú v súvislosti s kontrolou a zákonnosťou, ale, žiaľ, rovnaká pozornosť sa nevenuje skutočným výsledkom dosiahnutým v dohodnutom období; domnieva sa, že oveľa väčšia pozornosť by sa mala venovať výsledkom dosiahnutým pri hodnotení celkovej ročnej výkonnosti Komisie vrátane postupu udeľovania absolutória;

Zodpovednosť

| 5. | zdôrazňuje, že jasné určenie a rozdelenie zodpovedností je mimoriadne dôležité pri dosahovaní výsledkov v politikách EÚ a efektívnom využívaní peňazí v rozpočte; zdôrazňuje, že politickú zodpovednosť majú členovia Komisie; ďalej zdôrazňuje, že voči Európskemu parlamentu plne zodpovedajú aj za riadne a efektívne hospodárenie ich oddelení a Komisie ako celku; zdôrazňuje, že dobré vzťahy medzi inštitúciami v duchu vzájomnej dôvery a otvorenosti sú mimoriadne dôležitými prvkami úspechu; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že jasné určenie a rozdelenie zodpovedností je mimoriadne dôležité pri dosahovaní výsledkov v politikách EÚ a efektívnom využívaní peňazí v rozpočte; zdôrazňuje, že politickú zodpovednosť majú členovia Komisie; ďalej zdôrazňuje, že voči Európskemu parlamentu plne zodpovedajú aj za riadne a efektívne hospodárenie ich oddelení a Komisie ako celku; zdôrazňuje, že dobré vzťahy medzi inštitúciami v duchu vzájomnej dôvery a otvorenosti sú mimoriadne dôležitými prvkami úspechu;

| 6. | za mimoriadne dôležitú považuje skutočnosť, že Komisia ako výkonný orgán zodpovedný za plnenie má dostatok prostriedkov a manévrovacieho priestoru, ale mala by veľmi jasne informovať o splnených cieľoch a o využívaní pridelených finančných a ľudských zdrojov; z hľadiska rozpočtového orgánu považuje za menej dôležité to, ako sa ciele splnili a ako Komisia pracovala interne; preto v tejto súvislosti sa zastáva primerane väčšej voľnosti; vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu súčasného cyklu ABB – SPP s cieľom zabezpečiť, aby zodpovedal okolnostiam, a aby predložila všetky dôležité návrhy na zmenu; |
| --- | --- |

6.

za mimoriadne dôležitú považuje skutočnosť, že Komisia ako výkonný orgán zodpovedný za plnenie má dostatok prostriedkov a manévrovacieho priestoru, ale mala by veľmi jasne informovať o splnených cieľoch a o využívaní pridelených finančných a ľudských zdrojov; z hľadiska rozpočtového orgánu považuje za menej dôležité to, ako sa ciele splnili a ako Komisia pracovala interne; preto v tejto súvislosti sa zastáva primerane väčšej voľnosti; vyzýva Komisiu, aby vypracovala analýzu súčasného cyklu ABB – SPP s cieľom zabezpečiť, aby zodpovedal okolnostiam, a aby predložila všetky dôležité návrhy na zmenu;

| 7. | domnieva sa, že Komisia by mala stanoviť jasné kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele na meranie plnenia politických a administratívnych cieľov, ktoré by mali byť porovnateľné v čase; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že Komisia by mala stanoviť jasné kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele na meranie plnenia politických a administratívnych cieľov, ktoré by mali byť porovnateľné v čase;

| 8. | pripomína, že určitú riadiacu a administratívnu zodpovednosť definovanú v príslušných ustanoveniach v služobnom poriadku a v zásadách riadneho finančného hospodárenia v nariadení o rozpočtových pravidlách majú aj generálni riaditelia generálnych riaditeľstiev Komisie (poverení povoľujúci úradníci) v zmysle účinného, efektívneho a, samozrejme, právne korektného vykonávania programov a politík; |
| --- | --- |

8.

pripomína, že určitú riadiacu a administratívnu zodpovednosť definovanú v príslušných ustanoveniach v služobnom poriadku a v zásadách riadneho finančného hospodárenia v nariadení o rozpočtových pravidlách majú aj generálni riaditelia generálnych riaditeľstiev Komisie (poverení povoľujúci úradníci) v zmysle účinného, efektívneho a, samozrejme, právne korektného vykonávania programov a politík;

| 9. | domnieva sa, že otázka jasného reťazca zodpovednosti, ktorý nemá ani príliš veľa stupňov, ani nie je veľmi byrokratický, môže vo väčšine oblastí stále predstavovať príčinu nedostatočného pocitu „vlastníctva“ pre konkrétne otázky v Komisii a potrebovala v tejto súvislosti jasné usmernenia, čo sa týka vykonávania programov/plnenia rozpočtu a toho, ako otázka ABM a ABB ovplyvňuje túto problematiku; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že otázka jasného reťazca zodpovednosti, ktorý nemá ani príliš veľa stupňov, ani nie je veľmi byrokratický, môže vo väčšine oblastí stále predstavovať príčinu nedostatočného pocitu „vlastníctva“ pre konkrétne otázky v Komisii a potrebovala v tejto súvislosti jasné usmernenia, čo sa týka vykonávania programov/plnenia rozpočtu a toho, ako otázka ABM a ABB ovplyvňuje túto problematiku;

| 10. | v tejto súvislosti víta ďalšiu prácu na objasňovaní zodpovednosti jednotlivých subjektov a na posilňovaní zmyslu zodpovednosti vnútri organizácie; v tejto súvislosti sa ďalej domnieva, že účinné využívanie a začleňovanie ABM – ABB ako „nástroj úspechu“ môže byť oveľa významnejšie než administratívne zaťažovanie; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tomto procese a predložila všetky dôležité návrhy na jeho zdokonalenie; |
| --- | --- |

10.

v tejto súvislosti víta ďalšiu prácu na objasňovaní zodpovednosti jednotlivých subjektov a na posilňovaní zmyslu zodpovednosti vnútri organizácie; v tejto súvislosti sa ďalej domnieva, že účinné využívanie a začleňovanie ABM – ABB ako „nástroj úspechu“ môže byť oveľa významnejšie než administratívne zaťažovanie; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v tomto procese a predložila všetky dôležité návrhy na jeho zdokonalenie;

Spätná väzba

| 11. | domnieva sa, že praktická prezentácia a syntéza výsledkov a pridelených finančných zdrojov využívaná vo výročných správach o činnosti (Annual Activity Reports – AAR) stále zaostáva v porovnaní s časom stráveným pri výkone administratívnych úloh pri predstavovaní cieľov a požadovaných zdrojov v prípravných fázach, t.j. APS, ročné plány riadenia a správy o činnosti; v tejto súvislosti sa domnieva, že veci treba ďalej rozvíjať, aby kolektívne služby Komisie pozitívnym spôsobom na seba prevzali zodpovednosť za tento proces; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že praktická prezentácia a syntéza výsledkov a pridelených finančných zdrojov využívaná vo výročných správach o činnosti (Annual Activity Reports – AAR) stále zaostáva v porovnaní s časom stráveným pri výkone administratívnych úloh pri predstavovaní cieľov a požadovaných zdrojov v prípravných fázach, t.j. APS, ročné plány riadenia a správy o činnosti; v tejto súvislosti sa domnieva, že veci treba ďalej rozvíjať, aby kolektívne služby Komisie pozitívnym spôsobom na seba prevzali zodpovednosť za tento proces;

| 12. | zdôrazňuje, že Európsky parlamentu treba predkladať podrobnejšie, zrozumiteľnejšie správy o výsledkoch, aby mohol plniť svoje rozpočtové, legislatívne a kontrolné úlohy; domnieva sa, že Európsky parlament a Rada by v rámci rozpočtového postupu mali dostávať stručnejšie verzie príslušných AAR a ich syntetickú správu spolu s výsledkami a nákladmi; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že Európsky parlamentu treba predkladať podrobnejšie, zrozumiteľnejšie správy o výsledkoch, aby mohol plniť svoje rozpočtové, legislatívne a kontrolné úlohy; domnieva sa, že Európsky parlament a Rada by v rámci rozpočtového postupu mali dostávať stručnejšie verzie príslušných AAR a ich syntetickú správu spolu s výsledkami a nákladmi;

| 13. | domnieva sa, že vážnym nedostatkom stále je to, že APS a súbežné rozpočtové informácie zadávané do predbežného návrhu rozpočtu (PNR) zaviedli nové priority bez určenia „negatívnych priorít“ a že v dôsledku toho v rámci celého cyklu je tendencia pridávať jednu prioritu za druhou bez prijatia politického rozhodnutia v súvislosti s oblasťami, ktoré vzhľadom na obmedzené finančné zdroje pochádzajúce od daňových poplatníkov treba obmedziť, aby sa uvoľnila cesta pre najdôležitejšie priority; zdôrazňuje, že toto je v jasnom rozpore s hlavnými zásadami reformy; so znepokojením však konštatuje, že prísne limity VFR ponechávajú veľmi obmedzený manévrovací priestor; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že vážnym nedostatkom stále je to, že APS a súbežné rozpočtové informácie zadávané do predbežného návrhu rozpočtu (PNR) zaviedli nové priority bez určenia „negatívnych priorít“ a že v dôsledku toho v rámci celého cyklu je tendencia pridávať jednu prioritu za druhou bez prijatia politického rozhodnutia v súvislosti s oblasťami, ktoré vzhľadom na obmedzené finančné zdroje pochádzajúce od daňových poplatníkov treba obmedziť, aby sa uvoľnila cesta pre najdôležitejšie priority; zdôrazňuje, že toto je v jasnom rozpore s hlavnými zásadami reformy; so znepokojením však konštatuje, že prísne limity VFR ponechávajú veľmi obmedzený manévrovací priestor;

| 14. | berie na vedomie návrhy na zlepšenie súdržnosti medzi ročnými plánmi riadenia a správami o činnosti zverejnenými spolu s PNR tak, aby sa zmenšila administratívna záťaž procesu SPP a aby sa zachovala súvislosť medzi cieľmi a meranými „výkonmi“; je presvedčený, že ročný plán riadenia sa musí zreformovať a žiada Komisiu, aby rýchlo konala; |
| --- | --- |

14.

berie na vedomie návrhy na zlepšenie súdržnosti medzi ročnými plánmi riadenia a správami o činnosti zverejnenými spolu s PNR tak, aby sa zmenšila administratívna záťaž procesu SPP a aby sa zachovala súvislosť medzi cieľmi a meranými „výkonmi“; je presvedčený, že ročný plán riadenia sa musí zreformovať a žiada Komisiu, aby rýchlo konala;

| 15. | takže stále nie je presvedčený o tom, že sa v procese SPP – ABM dostatočne zohľadňujú získané „ponaučenia“ a predchádzajúce výsledky, ani o spôsobe, akým sa tieto výsledky spätne zadávajú do systému na budúce roky; poukazuje na to, že toto súvisí aj s tým, ako sa zohľadňujú obrovské množstvá štúdií a hodnotení vypracovaných Komisiou a ako ovplyvňujú postup prideľovania finančných prostriedkov, pretože správne by ho mali ovplyvňovať; preto navrhuje, aby sa jasnejšie požadovalo prepojenie na hodnotenia programu a rozpočtový proces, pokiaľ ide o uvádzanie hodnotení; okrem toho navrhuje, aby sa do AAR zahrnula kapitola o poučeniach; |
| --- | --- |

15.

takže stále nie je presvedčený o tom, že sa v procese SPP – ABM dostatočne zohľadňujú získané „ponaučenia“ a predchádzajúce výsledky, ani o spôsobe, akým sa tieto výsledky spätne zadávajú do systému na budúce roky; poukazuje na to, že toto súvisí aj s tým, ako sa zohľadňujú obrovské množstvá štúdií a hodnotení vypracovaných Komisiou a ako ovplyvňujú postup prideľovania finančných prostriedkov, pretože správne by ho mali ovplyvňovať; preto navrhuje, aby sa jasnejšie požadovalo prepojenie na hodnotenia programu a rozpočtový proces, pokiaľ ide o uvádzanie hodnotení; okrem toho navrhuje, aby sa do AAR zahrnula kapitola o poučeniach;

| 16. | je presvedčený, že cyklus SPP - ABM by mal zahrnovať aj posúdenie rizík spojených s plnením politických cieľov; |
| --- | --- |

16.

je presvedčený, že cyklus SPP - ABM by mal zahrnovať aj posúdenie rizík spojených s plnením politických cieľov;

| 17. | ako praktický návrh na zvyšovanie výkonnosti programov EÚ považuje za nevyhnutné, aby sa súčasné riadiace a rozpočtové cykly lepšie využívali pri príprave nového rozpočtu; z technického hľadiska toto znamená, že v rámci súčasného postupu (rozpočet na rok 2010), sa AAR a ich syntetické správy za rok 2008, obsahujúce výsledky plnenia či neplnenia cieľov, musia predkladať včas a Komisia ich musí viac využívať vo svojich návrhoch, ktoré predloží počas roka 2009; zdôrazňuje svoje želanie, aby výsledkom pokračovania plnenia predchádzajúcich priorít a cieľov boli „systematické dôsledky“; kritizuje skutočnosť, že z roka na rok sa nevenuje dostatočná pozornosť tomu, čo sa urobilo v súvislosti s týmito prioritami a ako by sa to malo odraziť v nasledujúcich rokoch; |
| --- | --- |

17.

ako praktický návrh na zvyšovanie výkonnosti programov EÚ považuje za nevyhnutné, aby sa súčasné riadiace a rozpočtové cykly lepšie využívali pri príprave nového rozpočtu; z technického hľadiska toto znamená, že v rámci súčasného postupu (rozpočet na rok 2010), sa AAR a ich syntetické správy za rok 2008, obsahujúce výsledky plnenia či neplnenia cieľov, musia predkladať včas a Komisia ich musí viac využívať vo svojich návrhoch, ktoré predloží počas roka 2009; zdôrazňuje svoje želanie, aby výsledkom pokračovania plnenia predchádzajúcich priorít a cieľov boli „systematické dôsledky“; kritizuje skutočnosť, že z roka na rok sa nevenuje dostatočná pozornosť tomu, čo sa urobilo v súvislosti s týmito prioritami a ako by sa to malo odraziť v nasledujúcich rokoch;

| 18. | víta určité zlepšenie v správach o činnosti, ktoré sa prikladajú k PNR na odôvodnenie požadovaných finančných zdrojov; odsudzuje však skutočnosť, že informácie niekedy nemajú požadovanú kvalitu na to, aby motivovali, povedzme, navýšenie rozpočtu, a zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozpočtový orgán zatiaľ nie je schopný odmeniť „dobrých plničov“ a naopak zachovať či dokonca zmenšiť rozpočty tých oddelení, ktoré dosahujú neprimerané výsledky; |
| --- | --- |

18.

víta určité zlepšenie v správach o činnosti, ktoré sa prikladajú k PNR na odôvodnenie požadovaných finančných zdrojov; odsudzuje však skutočnosť, že informácie niekedy nemajú požadovanú kvalitu na to, aby motivovali, povedzme, navýšenie rozpočtu, a zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozpočtový orgán zatiaľ nie je schopný odmeniť „dobrých plničov“ a naopak zachovať či dokonca zmenšiť rozpočty tých oddelení, ktoré dosahujú neprimerané výsledky;

V rámci Komisie

| 19. | domnieva sa, že dlhodobé ciele a plány, t. j. VFR a päťročné strategické ciele, ako aj APS treba takisto lepšie vysvetliť a spojiť s prácou jednotlivých GR a služieb ako dôležitú zložku motivovania ich zamestnancov, aby pociťovali, že sú súčasťou hlavných cieľov celej organizácie a že prispievajú na ich plnenie; žiada preto Komisiu, aby zreteľnejšie prepojila pozitívne a negatívne priority vo svojich ročných plánoch riadenia a AAR s viacročnými a strategickými cieľmi; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že dlhodobé ciele a plány, t. j. VFR a päťročné strategické ciele, ako aj APS treba takisto lepšie vysvetliť a spojiť s prácou jednotlivých GR a služieb ako dôležitú zložku motivovania ich zamestnancov, aby pociťovali, že sú súčasťou hlavných cieľov celej organizácie a že prispievajú na ich plnenie; žiada preto Komisiu, aby zreteľnejšie prepojila pozitívne a negatívne priority vo svojich ročných plánoch riadenia a AAR s viacročnými a strategickými cieľmi;

| 20. | ďalej je presvedčený, že tieto strategické ciele vo všeobecnosti sa, žiaľ, nikto naozaj nepokúša vyhodnocovať z hľadiska dosiahnutého pokroku; je presvedčený, že napríklad predbežné hodnotenia toho, ako sa strategické ciele realizovali alebo sa mohli realizovať, a že každé GR by mohlo prispievať do tohto procesu naznačovaním toho, aké kroky sa podnikli, aké zdroje sa využili a ako toto prispelo k plneniu všetkých cieľov; zdôrazňuje, že ak sa toto má naozaj splniť, potom treba v tomto strategickom kontexte čo najpresnejšie definovať ciele a ukazovatele využívané na meranie výkonnosti; |
| --- | --- |

20.

ďalej je presvedčený, že tieto strategické ciele vo všeobecnosti sa, žiaľ, nikto naozaj nepokúša vyhodnocovať z hľadiska dosiahnutého pokroku; je presvedčený, že napríklad predbežné hodnotenia toho, ako sa strategické ciele realizovali alebo sa mohli realizovať, a že každé GR by mohlo prispievať do tohto procesu naznačovaním toho, aké kroky sa podnikli, aké zdroje sa využili a ako toto prispelo k plneniu všetkých cieľov; zdôrazňuje, že ak sa toto má naozaj splniť, potom treba v tomto strategickom kontexte čo najpresnejšie definovať ciele a ukazovatele využívané na meranie výkonnosti;

| 21. | zdôrazňuje, že takáto účasť je v podstate kľúčom k zodpovednému hospodáreniu s finančnými zdrojmi na operačnej úrovni a napríklad aj dôležitou súčasťou motivovania oddelení na hľadanie efektívnejších pracovných metód, na hľadanie prípadných úspor, na spoluprácu s inými odbormi; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že takáto účasť je v podstate kľúčom k zodpovednému hospodáreniu s finančnými zdrojmi na operačnej úrovni a napríklad aj dôležitou súčasťou motivovania oddelení na hľadanie efektívnejších pracovných metód, na hľadanie prípadných úspor, na spoluprácu s inými odbormi;

| 22. | domnieva sa, že ABB – ABM sa musí pripraviť tak, aby bola k dispozícii väčšia transparentnosť a vysvetlenia týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti medzi ústrednými a decentralizovanými funkciami v Komisii, a čo je dôležité, aby poskytoval jasný návod z hľadiska počtov a nákladov na zamestnancov/zdrojov venovaných na administratívnu podporu a koordináciu funkcií vrátane podpory pre samotný cyklus ABB -ABM, a takýmto spôsobom prispieval k hľadaniu správnej vyváženosti medzi centralizovaným a decentralizovaným prístupom; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že ABB – ABM sa musí pripraviť tak, aby bola k dispozícii väčšia transparentnosť a vysvetlenia týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti medzi ústrednými a decentralizovanými funkciami v Komisii, a čo je dôležité, aby poskytoval jasný návod z hľadiska počtov a nákladov na zamestnancov/zdrojov venovaných na administratívnu podporu a koordináciu funkcií vrátane podpory pre samotný cyklus ABB -ABM, a takýmto spôsobom prispieval k hľadaniu správnej vyváženosti medzi centralizovaným a decentralizovaným prístupom;

Záverečné poznámky

| 23. | žiada Komisiu, aby lepšie začlenila a zefektívnila cyklus SPP – ABM, aby sa mohli riadne posudzovať reálne výsledky realizovania politík a činností pri prideľovaní ľudských a finančných zdrojov; zdôrazňuje, že výsledkom toho by malo byť aj určenie možných „negatívnych priorít“; |
| --- | --- |

23.

žiada Komisiu, aby lepšie začlenila a zefektívnila cyklus SPP – ABM, aby sa mohli riadne posudzovať reálne výsledky realizovania politík a činností pri prideľovaní ľudských a finančných zdrojov; zdôrazňuje, že výsledkom toho by malo byť aj určenie možných „negatívnych priorít“;

| 24. | je presvedčený, že treba podrobnejšie posudzovať z ročnej politickej stratégie proces, v ktorom by sa systematicky zohľadňovali výsledky z predchádzajúcich rokov, čím by sa znížila administratívna záťaž Komisie; |
| --- | --- |

24.

je presvedčený, že treba podrobnejšie posudzovať z ročnej politickej stratégie proces, v ktorom by sa systematicky zohľadňovali výsledky z predchádzajúcich rokov, čím by sa znížila administratívna záťaž Komisie;

| 25. | zdôrazňuje, že zjednodušovanie a zdokonaľovanie prezentácie by malo dostať aj do obsahu kľúčových dokumentov cyklu SPP – ABM, ako sú výročné správy o činnosti a syntetické správy Komisie, aby sa lepšie zhodovali s potrebami rozpočtového orgánu a orgánu udeľujúcemu absolutórium; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že zjednodušovanie a zdokonaľovanie prezentácie by malo dostať aj do obsahu kľúčových dokumentov cyklu SPP – ABM, ako sú výročné správy o činnosti a syntetické správy Komisie, aby sa lepšie zhodovali s potrebami rozpočtového orgánu a orgánu udeľujúcemu absolutórium;

| 26. | trvá na tom, že tento krok by nemal vyústiť do zvýšenia pracovnej záťaže administratívy; preto žiada Komisiu, aby vypracovala podrobnú analýzu administratívnych nákladov cyklu SPP – ABM, aby sa mohli zistiť možné administratívne zjednodušenia a aby sa mohla pozornejšie monitorovať vhodnosť prideľovania ľudských zdrojov, najmä do programovacích činností a činností pri zostavovaní a plnení rozpočtu; |
| --- | --- |

26.

trvá na tom, že tento krok by nemal vyústiť do zvýšenia pracovnej záťaže administratívy; preto žiada Komisiu, aby vypracovala podrobnú analýzu administratívnych nákladov cyklu SPP – ABM, aby sa mohli zistiť možné administratívne zjednodušenia a aby sa mohla pozornejšie monitorovať vhodnosť prideľovania ľudských zdrojov, najmä do programovacích činností a činností pri zostavovaní a plnení rozpočtu;

| 27. | žiada Komisiu, aby v nasledujúcej skríningovej správe spätne informovala Európsky parlament o výsledkoch týchto analýz, ako aj o realizovaných opatreniach a o dosiahnutom pokroku v súvislosti s požiadavkami uvedenými v tomto uznesení pred prvým čítaním Európskeho parlamentu o rozpočte na rok 2010; |
| --- | --- |

27.

žiada Komisiu, aby v nasledujúcej skríningovej správe spätne informovala Európsky parlament o výsledkoch týchto analýz, ako aj o realizovaných opatreniach a o dosiahnutom pokroku v súvislosti s požiadavkami uvedenými v tomto uznesení pred prvým čítaním Európskeho parlamentu o rozpočte na rok 2010;

| 28. | je presvedčený, že treba klásť väčší dôraz na stanovenie kvalitatívnych kritérií, podľa ktorých by sa mali uvádzať informácie o dosiahnutých výsledkoch; |
| --- | --- |

28.

je presvedčený, že treba klásť väčší dôraz na stanovenie kvalitatívnych kritérií, podľa ktorých by sa mali uvádzať informácie o dosiahnutých výsledkoch;

| 29. | ďalej žiada Komisiu, aby priebežne informovala Európsky parlament o prijatých opatreniach na hodnotenie a zvyšovanie organizačnej účinnosti a efektivity, najmä v súvislosti s rozdelením administratívnej podpory a koordinačných funkcií medzi ústrednými a operačnými úrovňami v rámci Komisie; |
| --- | --- |

29.

ďalej žiada Komisiu, aby priebežne informovala Európsky parlament o prijatých opatreniach na hodnotenie a zvyšovanie organizačnej účinnosti a efektivity, najmä v súvislosti s rozdelením administratívnej podpory a koordinačných funkcií medzi ústrednými a operačnými úrovňami v rámci Komisie;

| 30. | zdôrazňuje, že medzi AAR, APS a PNR Komisie by mala byť jasnejšia väzba a že súvislosť medzi programovacími činnosťami a činnosťami pri zostavovaním a plnení rozpočtu by sa mala podporovať spolu s viacročným výhľadom, pomocou užšieho spojenia medzi VFR, strategickým plánom Komisie a APS; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že medzi AAR, APS a PNR Komisie by mala byť jasnejšia väzba a že súvislosť medzi programovacími činnosťami a činnosťami pri zostavovaním a plnení rozpočtu by sa mala podporovať spolu s viacročným výhľadom, pomocou užšieho spojenia medzi VFR, strategickým plánom Komisie a APS;

| 31. | domnieva sa, že tieto zlepšenia by z ABB – ABM urobili účinný nástroj vzhľadom na výsledky rozpočet a pestovanie kultúry zodpovednosti v rámci Komisie; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že tieto zlepšenia by z ABB – ABM urobili účinný nástroj vzhľadom na výsledky rozpočet a pestovanie kultúry zodpovednosti v rámci Komisie;

| 32. | domnieva sa, že Európsky parlament by mal prehodnotiť spôsob používania informácií o výsledkoch z dokumentov SPP-ABM na posilnenie jeho dialógu s Komisiou; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že Európsky parlament by mal prehodnotiť spôsob používania informácií o výsledkoch z dokumentov SPP-ABM na posilnenie jeho dialógu s Komisiou;

*

* *

| 33. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

33.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/95

---

Streda, 25. marca 2009Strednodobé preskúmanie finančného rámca na roky 2007-2013

P6_TA(2009)0174

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o strednodobom preskúmaní finančného rámca na roky 2007 – 2013 (2008/2055(INI))

2010/C 117 E/16

Európsky parlament,

so zreteľom na Zmluvu o ES a najmä na jej články 268 až 280,

so zreteľom na prebiehajúci proces ratifikácie Lisabonskej zmluvy,

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2005 o politických výzvach a rozpočtových prostriedkoch rozšírenej Únie v rokoch 2007 – 2013 (2),

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 3. novembra 2008 s názvom Reformujeme rozpočet, meníme Európu (SEK(2008)2739),

so zreteľom na výsledky konferencie na tému Reformujeme rozpočet – meníme Európu, ktorú 12. novembra 2008 usporiadala Komisia,

so zreteľom na uznesenie z 13. decembra 2007 o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2008 (všetky oddiely) (3) a na uznesenie z 18. decembra 2008 o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rok 2009 (všetky oddiely) (4),

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. marca 2007 o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2007 o zmenenom a doplnenom návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení, pokiaľ ide o viacročný finančný rámec (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. decembra 2008 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách (7),

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o štvrtej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (8),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2008 o hodnotení stavu Spoločnej poľnohospodárskej politiky (9),

so zreteľom na závery zasadnutí Európskej rady 15. – 16. decembra 2005, 21. – 22. júna 2007 a 11. –12. decembra 2008,

so zreteľom na odpoveď Európskeho dvora audítorov na oznámenie Komisie s názvom Reformujeme rozpočet, meníme Európu (SEK(2007)1188),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre rozvoj, Výboru pre kontrolu rozpočtu, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre regionálny rozvoj a Výboru pre poľnohospodárstvo (A6-0110/2009),

| A. | keďže Európsky Parlament, Rada a Komisia sa po intenzívnych rokovaniach vychádzajúcich z rokovacej pozície Európskeho parlamentu z 8. júna 2005 založenej na hĺbkovej analýze potrieb na identifikáciu politických priorít a na dohode dosiahnutej členskými štátmi v roku 2005 dohodli na Medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (MID zo 17. mája 2006), |
| --- | --- |

A.

keďže Európsky Parlament, Rada a Komisia sa po intenzívnych rokovaniach vychádzajúcich z rokovacej pozície Európskeho parlamentu z 8. júna 2005 založenej na hĺbkovej analýze potrieb na identifikáciu politických priorít a na dohode dosiahnutej členskými štátmi v roku 2005 dohodli na Medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (MID zo 17. mája 2006),

| B. | keďže v MID zo 17. mája 2006 sa ustanovuje, že Komisia podá správu o fungovaní MID do konca roku 2009, a vyzýva Komisiu, aby uskutočnila úplné a rozsiahle hodnotenie, ktoré zahrnie všetky aspekty výdavkov EÚ vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky a zdrojov vrátane úľavy Spojeného kráľovstva, a podala o ňom správu v rokoch 2008 – 2009, |
| --- | --- |

B.

keďže v MID zo 17. mája 2006 sa ustanovuje, že Komisia podá správu o fungovaní MID do konca roku 2009, a vyzýva Komisiu, aby uskutočnila úplné a rozsiahle hodnotenie, ktoré zahrnie všetky aspekty výdavkov EÚ vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky a zdrojov vrátane úľavy Spojeného kráľovstva, a podala o ňom správu v rokoch 2008 – 2009,

| C. | keďže Komisia začala v septembri 2007 rozsiahlu verejnú konzultáciu, v rámci ktorej bolo podaných viac ako 300 príspevkov, a 12. novembra 2008 usporiadala konferenciu na tému Reformujeme rozpočet – meníme Európu, ktorá bola prvým krokom hodnotiaceho procesu, |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia začala v septembri 2007 rozsiahlu verejnú konzultáciu, v rámci ktorej bolo podaných viac ako 300 príspevkov, a 12. novembra 2008 usporiadala konferenciu na tému Reformujeme rozpočet – meníme Európu, ktorá bola prvým krokom hodnotiaceho procesu,

| D. | keďže Komisia plánuje predložiť oznámenie načrtávajúce hlavné smery, ktoré by mal sledovať budúci finančný rámec, najneskôr na jeseň 2009 a mala by predložiť správu o fungovaní MID zo 17. mája 2006 (druhý krok procesu), pričom návrhy budúceho viacročného finančného rámca (VFR) a MID predloží nová Komisia (tretí krok) v priebehu roka 2010, |
| --- | --- |

D.

keďže Komisia plánuje predložiť oznámenie načrtávajúce hlavné smery, ktoré by mal sledovať budúci finančný rámec, najneskôr na jeseň 2009 a mala by predložiť správu o fungovaní MID zo 17. mája 2006 (druhý krok procesu), pričom návrhy budúceho viacročného finančného rámca (VFR) a MID predloží nová Komisia (tretí krok) v priebehu roka 2010,

| E. | keďže proces ratifikácie Lisabonskej zmluvy ešte nie je ukončený, |
| --- | --- |

E.

keďže proces ratifikácie Lisabonskej zmluvy ešte nie je ukončený,

| F. | keďže podľa finančných ustanovení Lisabonskej zmluvy bude mať VFR právne záväzný status v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a bude trvať najmenej 5 rokov, |
| --- | --- |

F.

keďže podľa finančných ustanovení Lisabonskej zmluvy bude mať VFR právne záväzný status v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie a bude trvať najmenej 5 rokov,

| G. | keďže Lisabonská zmluva ustanovuje rozšírenie právomocí EÚ, ktorého dôsledky by sa mohli prejaviť v mnohých nových politikách a tie si môžu vyžadovať primerané právne základy a financovanie, |
| --- | --- |

G.

keďže Lisabonská zmluva ustanovuje rozšírenie právomocí EÚ, ktorého dôsledky by sa mohli prejaviť v mnohých nových politikách a tie si môžu vyžadovať primerané právne základy a financovanie,

| H. | keďže inštitúcie by mali zabezpečiť, aby kalendár nového finančného rámca umožnil demokratickú legitímnosť a podľa možnosti čo najväčšie prispôsobenie s funkčnými obdobiami Komisie a Európskeho parlamentu, pričom by zvážili možné predĺženie a úpravy súčasného VFR do roku 2015/2016, |
| --- | --- |

H.

keďže inštitúcie by mali zabezpečiť, aby kalendár nového finančného rámca umožnil demokratickú legitímnosť a podľa možnosti čo najväčšie prispôsobenie s funkčnými obdobiami Komisie a Európskeho parlamentu, pričom by zvážili možné predĺženie a úpravy súčasného VFR do roku 2015/2016,

| I. | keďže vymenovanie novej Komisie a vypočutia, ktoré sa v tejto súvislosti uskutočnia, by mali byť pre novozvolený Európsky parlament príležitosťou predložiť otázky novým členom Komisie a hodnotiť ich ohľadne ich príslušných politických priorít a ohľadne rozpočtov, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za potrebné, |
| --- | --- |

I.

keďže vymenovanie novej Komisie a vypočutia, ktoré sa v tejto súvislosti uskutočnia, by mali byť pre novozvolený Európsky parlament príležitosťou predložiť otázky novým členom Komisie a hodnotiť ich ohľadne ich príslušných politických priorít a ohľadne rozpočtov, ktoré sa v tejto súvislosti považujú za potrebné,

| J. | keďže hodnotenie prebiehajúcich legislatívnych programov v polovici obdobia v rokoch 2010 – 2011 by malo predstavovať významný základ budúceho hodnotenia prebiehajúcich programov a budúcich priorít a malo by sa náležite zohľadniť v kontexte možného predĺženia a úprav súčasného finančného rámca do konca roku 2015/2016, |
| --- | --- |

J.

keďže hodnotenie prebiehajúcich legislatívnych programov v polovici obdobia v rokoch 2010 – 2011 by malo predstavovať významný základ budúceho hodnotenia prebiehajúcich programov a budúcich priorít a malo by sa náležite zohľadniť v kontexte možného predĺženia a úprav súčasného finančného rámca do konca roku 2015/2016,

| 1. | pripomína, že tento Európsky parlament intenzívne prispieval k zostaveniu VFR na roky 2007 – 2013 a k dosiahnutiu MID zo 17. mája 2006 a paralelne zabezpečoval kontinuitu legislatívneho procesu Spoločenstva spustením veľkého počtu viacročných programov; zastáva názor, že väčšina odporúčaní obsiahnutých v správe Európskeho parlamentu je naďalej opodstatnená, pretože boli založené na prístupe zdola nahor, ktorý spájal úlohy a sľuby s potrebnými rozpočtovými prostriedkami; v tejto súvislosti sa domnieva, že niektoré širšie zásady a smerovania vychádzajúce z minulých skúseností by sa mali preniesť na budúci Európsky parlament; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že tento Európsky parlament intenzívne prispieval k zostaveniu VFR na roky 2007 – 2013 a k dosiahnutiu MID zo 17. mája 2006 a paralelne zabezpečoval kontinuitu legislatívneho procesu Spoločenstva spustením veľkého počtu viacročných programov; zastáva názor, že väčšina odporúčaní obsiahnutých v správe Európskeho parlamentu je naďalej opodstatnená, pretože boli založené na prístupe zdola nahor, ktorý spájal úlohy a sľuby s potrebnými rozpočtovými prostriedkami; v tejto súvislosti sa domnieva, že niektoré širšie zásady a smerovania vychádzajúce z minulých skúseností by sa mali preniesť na budúci Európsky parlament;

„Trojkrokový“ postup

| 2. | víta iniciatívu Komisie usporiadať široko otvorené konzultácie s cieľom hľadať nové myšlienky a objavujúce sa trendy; pripomína však, že Európsky parlament má v rámci inštitucionálnych právomocí jednotlivých inštitúcií právo preskúmať iné riešenia a úvahy na základe konzultácií a vypočutí, ktoré sám naplánuje; |
| --- | --- |

2.

víta iniciatívu Komisie usporiadať široko otvorené konzultácie s cieľom hľadať nové myšlienky a objavujúce sa trendy; pripomína však, že Európsky parlament má v rámci inštitucionálnych právomocí jednotlivých inštitúcií právo preskúmať iné riešenia a úvahy na základe konzultácií a vypočutí, ktoré sám naplánuje;

| 3. | domnieva sa, že počas posledných dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti súčasného VFR (2007-2013) a MID zo 17. mája 2006 sa dosiahol určitý pokrok v troch pilieroch definovaných Európskym parlamentom v jeho uznesení zo 17 mája 2006 o uzavretí medziinšitucionálnej dohode (10): zosúladenie politických priorít a finančných potrieb, modernizácia štruktúry rozpočtu a zlepšenie kvality plnenia rozpočtu EÚ; konštatuje však, že je tu stále priestor na zlepšenie, najmä čo sa týka vyhlásenia o vierohodnosti (DAS), o ktorom sa vtedy dohodlo, zjednodušenia pravidiel a lepšieho využitia prostriedkov, ktoré už boli poskytnuté, ale nevyužívajú sa v dostatočnej miere; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že počas posledných dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti súčasného VFR (2007-2013) a MID zo 17. mája 2006 sa dosiahol určitý pokrok v troch pilieroch definovaných Európskym parlamentom v jeho uznesení zo 17 mája 2006 o uzavretí medziinšitucionálnej dohode (10): zosúladenie politických priorít a finančných potrieb, modernizácia štruktúry rozpočtu a zlepšenie kvality plnenia rozpočtu EÚ; konštatuje však, že je tu stále priestor na zlepšenie, najmä čo sa týka vyhlásenia o vierohodnosti (DAS), o ktorom sa vtedy dohodlo, zjednodušenia pravidiel a lepšieho využitia prostriedkov, ktoré už boli poskytnuté, ale nevyužívajú sa v dostatočnej miere;

| 4. | pripomína, že si je vedomý skutočnosti, že v konečnej dohode ostalo nevyriešených niekoľko nedostatkov, ako napríklad zavedenie regionálnych a národných vyhlásení o hospodárení; zdôrazňuje, že vznikla potreba ďalšieho financovania politických priorít EÚ, a to najmä projektu Galileo, Európskeho inovačného a technologického inštitútu a potravinového nástroja, a riešenie sa našlo prostredníctvom využitia existujúcich nástrojov MID zo 17. mája 2006; poznamenáva, že samotná Rada nebola schopná uplatniť dohodu Európskej rady o poskytnutí 5 000 000 000 EUR z rozpočtu EÚ na program obnovy a podpory hospodárstva; domnieva sa, že na základe dostatočného a ambiciózneho hodnotenia budú potrebné ďalšie úpravy súčasného VFR a MID; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že si je vedomý skutočnosti, že v konečnej dohode ostalo nevyriešených niekoľko nedostatkov, ako napríklad zavedenie regionálnych a národných vyhlásení o hospodárení; zdôrazňuje, že vznikla potreba ďalšieho financovania politických priorít EÚ, a to najmä projektu Galileo, Európskeho inovačného a technologického inštitútu a potravinového nástroja, a riešenie sa našlo prostredníctvom využitia existujúcich nástrojov MID zo 17. mája 2006; poznamenáva, že samotná Rada nebola schopná uplatniť dohodu Európskej rady o poskytnutí 5 000 000 000 EUR z rozpočtu EÚ na program obnovy a podpory hospodárstva; domnieva sa, že na základe dostatočného a ambiciózneho hodnotenia budú potrebné ďalšie úpravy súčasného VFR a MID;

| 5. | upozorňuje, že treba rozlišovať medzi hodnotením niektorých programov v rámci súčasného VFR založenom na hodnotení právnych predpisov v polovici obdobia, ktoré sa má uskutočniť v rokoch 2010 – 2011, súčasnými problémami spôsobenými nedostatočným financovaním okruhu 4 a okruhu 1a a novými výzvami, ako sú energetika, zmena klímy, občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť, boj proti organizovanej cezhraničnej kriminalite, Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika (SZBP) a ďalšie politiky spojené s novými právomocami ustanovenými Lisabonskou zmluvou, a prípravou nového VFR; zdôrazňuje, že ambiciózne preskúmanie v polovici obdobia je vzhľadom na predĺženie súčasného VFR ešte potrebnejšie; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje, že treba rozlišovať medzi hodnotením niektorých programov v rámci súčasného VFR založenom na hodnotení právnych predpisov v polovici obdobia, ktoré sa má uskutočniť v rokoch 2010 – 2011, súčasnými problémami spôsobenými nedostatočným financovaním okruhu 4 a okruhu 1a a novými výzvami, ako sú energetika, zmena klímy, občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť, boj proti organizovanej cezhraničnej kriminalite, Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika (SZBP) a ďalšie politiky spojené s novými právomocami ustanovenými Lisabonskou zmluvou, a prípravou nového VFR; zdôrazňuje, že ambiciózne preskúmanie v polovici obdobia je vzhľadom na predĺženie súčasného VFR ešte potrebnejšie;

| 6. | zdôrazňuje, že súčasná situácia a množstvo neistôt spojených s ratifikačným procesom Lisabonskej zmluvy na jednej strane, a koniec súčasného volebného obdobia Parlamentu, výsledok európskych volieb a vytvorenie novej Komisie v súčasnej hospodárskej situácii na strane druhej neumožnia zaujať detailné stanoviská zamerané na ambiciózne hodnotenie v najbližších mesiacoch; zdôrazňuje však, že ambiciózne hodnotenie by malo byť pre nový Európsky parlament a Komisiu naliehavou prioritou; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že súčasná situácia a množstvo neistôt spojených s ratifikačným procesom Lisabonskej zmluvy na jednej strane, a koniec súčasného volebného obdobia Parlamentu, výsledok európskych volieb a vytvorenie novej Komisie v súčasnej hospodárskej situácii na strane druhej neumožnia zaujať detailné stanoviská zamerané na ambiciózne hodnotenie v najbližších mesiacoch; zdôrazňuje však, že ambiciózne hodnotenie by malo byť pre nový Európsky parlament a Komisiu naliehavou prioritou;

| 7. | zastáva preto názor, že realistické hodnotenie v polovici obdobia by sa malo uskutočniť v troch krokoch:






  a) | i) | riešenie nedostatkov a nedoriešených otázok v súvislosti s ročnými rozpočtovými postupmi podľa možnosti prostredníctvom vyššej flexibility a v prípade potreby s využitím rezervy pod stropom vlastných zdrojov, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

zastáva preto názor, že realistické hodnotenie v polovici obdobia by sa malo uskutočniť v troch krokoch:

a)

i)

riešenie nedostatkov a nedoriešených otázok v súvislosti s ročnými rozpočtovými postupmi podľa možnosti prostredníctvom vyššej flexibility a v prípade potreby s využitím rezervy pod stropom vlastných zdrojov,

| ii) | posúdenie hodnotenia v polovici obdobia, |
| --- | --- |

ii)

posúdenie hodnotenia v polovici obdobia,

| b) | i) | príprava možných úprav a predĺženia súčasného VFR do roku 2015/2016 s cieľom umožniť plynulý prechod na systém VFR s päťročným trvaním, ktorý poskytne každému Európskemu parlamentu a každej Komisii počas ich volebných období politickú zodpovednosť za každý VFR, |
| --- | --- | --- |

b)

i)

príprava možných úprav a predĺženia súčasného VFR do roku 2015/2016 s cieľom umožniť plynulý prechod na systém VFR s päťročným trvaním, ktorý poskytne každému Európskemu parlamentu a každej Komisii počas ich volebných období politickú zodpovednosť za každý VFR,

| ii) | možné úpravy a predĺženie súčasných programov ustanovených právnymi predpismi (2010 – 2011) v súlade s možným predĺžením VFR, ako už Európsky parlament niekoľkokrát požadoval, |
| --- | --- |

ii)

možné úpravy a predĺženie súčasných programov ustanovených právnymi predpismi (2010 – 2011) v súlade s možným predĺžením VFR, ako už Európsky parlament niekoľkokrát požadoval,

| c) | príprava ďalšieho VFR, ktorý sa začne v roku 2016/2017; za túto fázu bude zodpovedný Európsky parlament zvolený v roku 2014; |
| --- | --- |

c)

príprava ďalšieho VFR, ktorý sa začne v roku 2016/2017; za túto fázu bude zodpovedný Európsky parlament zvolený v roku 2014;

Všeobecné zásady

| 8. | pripomína, že strop vlastných zdrojov predstavuje 1,31 % HND EÚ v záväzkoch a 1,24 % HND EÚ v platbách; pripomína tiež, že každý rok sa ponechávajú významné rezervy pod stropom stanoveným finančným rámcom, konkrétne v platbách (8 300 000 000 EUR v roku 2007, 13 000 000 000 EUR v roku 2008, 7 800 000 000 EUR v roku 2009); okrem toho pripomína, že veľké rezervy existujú medzi stropom VFR a stropom vlastných zdrojov EÚ (11) (36 600 000 000 EUR v roku 2010, 44 200 000 000 EUR v roku 2011, 45 000 000 000 EUR v roku 2012 a 50 600 000 000 EUR v roku 2013) (12); |
| --- | --- |

8.

pripomína, že strop vlastných zdrojov predstavuje 1,31 % HND EÚ v záväzkoch a 1,24 % HND EÚ v platbách; pripomína tiež, že každý rok sa ponechávajú významné rezervy pod stropom stanoveným finančným rámcom, konkrétne v platbách (8 300 000 000 EUR v roku 2007, 13 000 000 000 EUR v roku 2008, 7 800 000 000 EUR v roku 2009); okrem toho pripomína, že veľké rezervy existujú medzi stropom VFR a stropom vlastných zdrojov EÚ (11) (36 600 000 000 EUR v roku 2010, 44 200 000 000 EUR v roku 2011, 45 000 000 000 EUR v roku 2012 a 50 600 000 000 EUR v roku 2013) (12);

| 9. | potvrdzuje svoju pozíciu vyjadrenú vo vyššie uvedenom uznesení z 29. marca 2007, v ktorom zdôraznil, že „politické prepojenie medzi reformou príjmov a reformou výdavkov je nevyhnutné a úplne rozumné“; domnieva sa, že obidva procesy by mali bežať súbežne, aby sa spojili v globálnej a integrovanej reforme nového systému financovania a čerpania prostriedkov EÚ najneskôr pre VFR, ktorý sa začína v roku 2016/2017, čo si bude vyžadovať, aby sa prípravné práce vrátane ratifikácie uskutočnili vopred; žiada, aby sa preskúmal systém, ktorý umožní, aby sa prínosy a zaťaženia pre jednotlivé členské štáty dostali vo všeobecnosti na primeranejšiu úroveň; |
| --- | --- |

9.

potvrdzuje svoju pozíciu vyjadrenú vo vyššie uvedenom uznesení z 29. marca 2007, v ktorom zdôraznil, že „politické prepojenie medzi reformou príjmov a reformou výdavkov je nevyhnutné a úplne rozumné“; domnieva sa, že obidva procesy by mali bežať súbežne, aby sa spojili v globálnej a integrovanej reforme nového systému financovania a čerpania prostriedkov EÚ najneskôr pre VFR, ktorý sa začína v roku 2016/2017, čo si bude vyžadovať, aby sa prípravné práce vrátane ratifikácie uskutočnili vopred; žiada, aby sa preskúmal systém, ktorý umožní, aby sa prínosy a zaťaženia pre jednotlivé členské štáty dostali vo všeobecnosti na primeranejšiu úroveň;

| 10. | domnieva sa, že celkový rozsah zdrojov EÚ nesmie byť ohrozený súčasnou hospodárskou krízou, aj keď HND členských štátov prestane sledovať stále stúpajúcu krivku; je preto presvedčený, že čerpanie prostriedkov EÚ by sa malo sústrediť na politiky s jasnou európskou pridanou hodnotou plne v súlade so zásadami subsidiarity, proporcionality a solidarity; pripomína, že v čase krízy sa táto pridaná hodnota určuje do značnej miery podľa základnej zásady solidarity medzi európskymi národmi; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že celkový rozsah zdrojov EÚ nesmie byť ohrozený súčasnou hospodárskou krízou, aj keď HND členských štátov prestane sledovať stále stúpajúcu krivku; je preto presvedčený, že čerpanie prostriedkov EÚ by sa malo sústrediť na politiky s jasnou európskou pridanou hodnotou plne v súlade so zásadami subsidiarity, proporcionality a solidarity; pripomína, že v čase krízy sa táto pridaná hodnota určuje do značnej miery podľa základnej zásady solidarity medzi európskymi národmi;

| 11. | zdôrazňuje, že riadne finančné hospodárenie a lepšie hospodárenie členských štátov a Komisie zosúladené s politickými prioritami a finančnými potrebami by malo byť prioritou aj v nadchádzajúcich rokoch a že tento cieľ by sa mal dosiahnuť skôr pomocou predchádzajúcej identifikácie kladných a záporných priorít než cez vlastné predpísané stropy, a preto sa domnieva, že VFR by mal umožňovať väčší stupeň flexibility; zdôrazňuje, že problémy, ktorým čelí EÚ (potravinová, energetická a finančná kríza), boli v jej histórii zriedkavo také závažné; zastáva názor, že skutočne európska reakcia na tieto krízy si vyžaduje legislatívne a rozpočtové opatrenia na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že riadne finančné hospodárenie a lepšie hospodárenie členských štátov a Komisie zosúladené s politickými prioritami a finančnými potrebami by malo byť prioritou aj v nadchádzajúcich rokoch a že tento cieľ by sa mal dosiahnuť skôr pomocou predchádzajúcej identifikácie kladných a záporných priorít než cez vlastné predpísané stropy, a preto sa domnieva, že VFR by mal umožňovať väčší stupeň flexibility; zdôrazňuje, že problémy, ktorým čelí EÚ (potravinová, energetická a finančná kríza), boli v jej histórii zriedkavo také závažné; zastáva názor, že skutočne európska reakcia na tieto krízy si vyžaduje legislatívne a rozpočtové opatrenia na medzinárodnej úrovni;

| 12. | vzhľadom na to, že politické priority EÚ sa v dôsledku globalizácie, demografických zmien, technologického rozvoja, potreby zaistiť bezpečné a rôznorodé zdroje dodávok energie a v dôsledku zmeny klímy neustále vyvíjajú, je presvedčený, že je mimoriadne dôležité, aby sa výdavky EÚ prehodnotili a optimalizovali s cieľom dosiahnuť najväčší prínos a účinnosť činností EÚ; |
| --- | --- |

12.

vzhľadom na to, že politické priority EÚ sa v dôsledku globalizácie, demografických zmien, technologického rozvoja, potreby zaistiť bezpečné a rôznorodé zdroje dodávok energie a v dôsledku zmeny klímy neustále vyvíjajú, je presvedčený, že je mimoriadne dôležité, aby sa výdavky EÚ prehodnotili a optimalizovali s cieľom dosiahnuť najväčší prínos a účinnosť činností EÚ;

| 13. | je presvedčený, že vyššia pružnosť v rámci okruhov, ako aj vo vzťahoch medzi jednotlivými okruhmi je absolútne nevyhnutná pre fungujúce kapacity EÚ nielen na riešenie nových úloh EÚ, ale tiež na uľahčenie rozhodovacieho procesu v rámci inštitúcií; očakáva, že Komisia vo svojich budúcich návrhoch vychádzajúcich z vyhlásenia č. 1 MID zo 17. mája 2006 vyvinie príslušné iniciatívy v tomto zmysle; |
| --- | --- |

13.

je presvedčený, že vyššia pružnosť v rámci okruhov, ako aj vo vzťahoch medzi jednotlivými okruhmi je absolútne nevyhnutná pre fungujúce kapacity EÚ nielen na riešenie nových úloh EÚ, ale tiež na uľahčenie rozhodovacieho procesu v rámci inštitúcií; očakáva, že Komisia vo svojich budúcich návrhoch vychádzajúcich z vyhlásenia č. 1 MID zo 17. mája 2006 vyvinie príslušné iniciatívy v tomto zmysle;

| 14. | pripomína, že podľa bodu 21 MID „je možné v prípade nepredvídaných okolností revidovať na návrh Komisie finančný rámec v súlade so stropom pre vlastné zdroje“; znovu kritizuje neracionálny postoj Rady, ktorá sa opakovane stavia proti využitiu tejto možnosti revízie; |
| --- | --- |

14.

pripomína, že podľa bodu 21 MID „je možné v prípade nepredvídaných okolností revidovať na návrh Komisie finančný rámec v súlade so stropom pre vlastné zdroje“; znovu kritizuje neracionálny postoj Rady, ktorá sa opakovane stavia proti využitiu tejto možnosti revízie;

| 15. | opätovne zdôrazňuje svoju vôľu dosiahnuť konkrétne a rýchle zlepšenie vykonávania politík EÚ členskými štátmi a Komisiou, a to najmä politiky súdržnosti; pevne verí, že spoločný záväzok Komisie a Rady prijatý v mene členských štátov v novembri 2008 zjednoduší postupy (najmä systémy kontroly riadenia) s cieľom zrýchliť platby a dosiahnuť pozitívny účinok na budúce rozpočty; je pripravený prijať politické a správne opatrenia v prípade, že súčasná situácia sa nezmení; domnieva sa, že zjednodušenie postupov musí byť prioritou aj v ostatných oblastiach, napríklad v oblasti výskumu a inovácií a v oblasti politiky zacielenej na MSP; |
| --- | --- |

15.

opätovne zdôrazňuje svoju vôľu dosiahnuť konkrétne a rýchle zlepšenie vykonávania politík EÚ členskými štátmi a Komisiou, a to najmä politiky súdržnosti; pevne verí, že spoločný záväzok Komisie a Rady prijatý v mene členských štátov v novembri 2008 zjednoduší postupy (najmä systémy kontroly riadenia) s cieľom zrýchliť platby a dosiahnuť pozitívny účinok na budúce rozpočty; je pripravený prijať politické a správne opatrenia v prípade, že súčasná situácia sa nezmení; domnieva sa, že zjednodušenie postupov musí byť prioritou aj v ostatných oblastiach, napríklad v oblasti výskumu a inovácií a v oblasti politiky zacielenej na MSP;

| 16. | poznamenáva, že dôležitou prioritou by malo byť efektívne riadenie výdavkov EÚ; podotýka tiež, že je obzvlášť dôležité, aby sa finančné prostriedky prideľovali na základe objektívnych kritérií a nepretržitého hodnotenia ich účinnosti; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mali podporovať silné a účinné verejno-súkromné partnerstvá; |
| --- | --- |

16.

poznamenáva, že dôležitou prioritou by malo byť efektívne riadenie výdavkov EÚ; podotýka tiež, že je obzvlášť dôležité, aby sa finančné prostriedky prideľovali na základe objektívnych kritérií a nepretržitého hodnotenia ich účinnosti; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mali podporovať silné a účinné verejno-súkromné partnerstvá;

| 17. | vyjadruje ľútosť nad pomalým napredovaním diskusie o reforme systému financovania rozpočtu EÚ, ktorá je v dôsledku hospodárskej krízy ešte naliehavejšia; ľutuje najmä, že zavedenie systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov sa nevyužilo ako príležitosť na otvorenie zásadnej politickej diskusie o prideľovaní nových verejných zdrojov vytvorených na základe rozhodnutí EÚ; naliehavo žiada, aby sa táto diskusia otvorila v rámci hodnotenia súčasného VFR; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje ľútosť nad pomalým napredovaním diskusie o reforme systému financovania rozpočtu EÚ, ktorá je v dôsledku hospodárskej krízy ešte naliehavejšia; ľutuje najmä, že zavedenie systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov sa nevyužilo ako príležitosť na otvorenie zásadnej politickej diskusie o prideľovaní nových verejných zdrojov vytvorených na základe rozhodnutí EÚ; naliehavo žiada, aby sa táto diskusia otvorila v rámci hodnotenia súčasného VFR;

| 18. | konštatuje, že členské štáty zohľadňujú vo svojich vnútroštátnych rozpočtoch veľkú časť cieľov EÚ; trvá na tom, aby boli takto poskytnuté prostriedky v každom členskom štáte zaevidované a uverejnené, aby sa dalo lepšie posúdiť úsilie každého štátu a sumy, ktoré je potrebné naplánovať v rozpočte EÚ v oblastiach, v ktorých je potrebné podporiť alebo doplniť úsilie členských štátov; |
| --- | --- |

18.

konštatuje, že členské štáty zohľadňujú vo svojich vnútroštátnych rozpočtoch veľkú časť cieľov EÚ; trvá na tom, aby boli takto poskytnuté prostriedky v každom členskom štáte zaevidované a uverejnené, aby sa dalo lepšie posúdiť úsilie každého štátu a sumy, ktoré je potrebné naplánovať v rozpočte EÚ v oblastiach, v ktorých je potrebné podporiť alebo doplniť úsilie členských štátov;

Osobitné pripomienky

| 19. | je rozhodnutý nájsť vhodné financovanie pre nové alebo dodatočné politiky, ktoré by mohli vyplynúť z možného nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy (napr. energetika, výskum vesmíru a výskum v rámci okruhu 1a; súdna spolupráca v rámci okruhu 3a; mládež, šport, informačná a komunikačná politika, verejné zdravie v rámci okruhu 3b; humanitárna pomoc, Európsky útvar pre vonkajšiu činnosť v rámci okruhu 4); |
| --- | --- |

19.

je rozhodnutý nájsť vhodné financovanie pre nové alebo dodatočné politiky, ktoré by mohli vyplynúť z možného nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy (napr. energetika, výskum vesmíru a výskum v rámci okruhu 1a; súdna spolupráca v rámci okruhu 3a; mládež, šport, informačná a komunikačná politika, verejné zdravie v rámci okruhu 3b; humanitárna pomoc, Európsky útvar pre vonkajšiu činnosť v rámci okruhu 4);

| 20. | pripomína, že okruhy 1a, 3 a 4 sú nedostatočne financované už v rámci súčasného VFR; zdôrazňuje, že ďalšie politiky by nemali zmeniť rovnováhu medzi hlavnými kategóriami súčasného VFR ani ohroziť existujúce priority; zdôrazňuje tiež, že ak by niektoré členské štáty naďalej trvali na „prístupe 1 %“, neostane žiadna iná rozpočtová možnosť na financovanie nových priorít; čo by malo byť neakceptovateľné pre Radu a v žiadnom prípade nie akceptovateľné pre Európsky parlament; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že okruhy 1a, 3 a 4 sú nedostatočne financované už v rámci súčasného VFR; zdôrazňuje, že ďalšie politiky by nemali zmeniť rovnováhu medzi hlavnými kategóriami súčasného VFR ani ohroziť existujúce priority; zdôrazňuje tiež, že ak by niektoré členské štáty naďalej trvali na „prístupe 1 %“, neostane žiadna iná rozpočtová možnosť na financovanie nových priorít; čo by malo byť neakceptovateľné pre Radu a v žiadnom prípade nie akceptovateľné pre Európsky parlament;

| 21. | domnieva sa, že poskytnutie prostriedkov EÚ na splnenie jej politických ambícií v oblastiach energetickej bezpečnosti a boja proti zmene klímy by malo byť súčasťou krátkodobého hodnotenia nezávisle od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy; je pripravený preskúmať možnosť zriadenia osobitného fondu na tento účel; zdôrazňuje, že tento aspekt musí byť zároveň najvyššou prioritou budúceho VFR, pokiaľ možno prostredníctvom všeobecnej dohody o financovaní politík týkajúcich sa zmeny klímy; zvažuje, aby sa z dlhodobého hľadiska vytvoril nový okruh, ktorý by spojil všetky politiky v oblasti boja proti zmene klímy, ktoré majú vplyv na rozpočet; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že poskytnutie prostriedkov EÚ na splnenie jej politických ambícií v oblastiach energetickej bezpečnosti a boja proti zmene klímy by malo byť súčasťou krátkodobého hodnotenia nezávisle od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy; je pripravený preskúmať možnosť zriadenia osobitného fondu na tento účel; zdôrazňuje, že tento aspekt musí byť zároveň najvyššou prioritou budúceho VFR, pokiaľ možno prostredníctvom všeobecnej dohody o financovaní politík týkajúcich sa zmeny klímy; zvažuje, aby sa z dlhodobého hľadiska vytvoril nový okruh, ktorý by spojil všetky politiky v oblasti boja proti zmene klímy, ktoré majú vplyv na rozpočet;

| 22. | zdôrazňuje, že v tejto oblasti je potrebné zabezpečiť súdržnosť politík, a poznamenáva, že je potrebné uskutočniť kontrolu všetkých dôležitých programov, pokiaľ ide o zmenu klímy, vrátane programov v oblasti poľnohospodárstva, súdržnosti a dopravných a energetických sietí a rozvojových programov; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že v tejto oblasti je potrebné zabezpečiť súdržnosť politík, a poznamenáva, že je potrebné uskutočniť kontrolu všetkých dôležitých programov, pokiaľ ide o zmenu klímy, vrátane programov v oblasti poľnohospodárstva, súdržnosti a dopravných a energetických sietí a rozvojových programov;

| 23. | opäť zdôrazňuje svoju pripravenosť začať rokovania s Radou o návrhoch Komisie na financovanie energetických a sieťových projektov (širokopásmové technológie) v kontexte plánu hospodárskej obnovy EÚ; |
| --- | --- |

23.

opäť zdôrazňuje svoju pripravenosť začať rokovania s Radou o návrhoch Komisie na financovanie energetických a sieťových projektov (širokopásmové technológie) v kontexte plánu hospodárskej obnovy EÚ;

| 24. | zdôrazňuje, že súčasné spomalenie hospodárstva by nemalo byť zámienkou na odkladanie investícií do technológií priaznivých pre životné prostredie, ale práve naopak, malo by sa považovať za príležitosť na posilnenie týchto investícií; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že súčasné spomalenie hospodárstva by nemalo byť zámienkou na odkladanie investícií do technológií priaznivých pre životné prostredie, ale práve naopak, malo by sa považovať za príležitosť na posilnenie týchto investícií;

| 25. | trvá na tom, aby sa pokračovalo v úsilí o dosiahnutie cieľa zvýšiť výdavky na výskum a inovácie na 3 % HND EÚ do roku 2010; zdôrazňuje, že vedecký výskum, vedecká infraštruktúra, technologický rozvoj a inovácie sú základom Lisabonskej stratégie a kľúčovým faktorom rastu, tvorby pracovných miest, udržateľného rozvoja a konkurencieschopnosti EÚ; |
| --- | --- |

25.

trvá na tom, aby sa pokračovalo v úsilí o dosiahnutie cieľa zvýšiť výdavky na výskum a inovácie na 3 % HND EÚ do roku 2010; zdôrazňuje, že vedecký výskum, vedecká infraštruktúra, technologický rozvoj a inovácie sú základom Lisabonskej stratégie a kľúčovým faktorom rastu, tvorby pracovných miest, udržateľného rozvoja a konkurencieschopnosti EÚ;

| 26. | zdôrazňuje potenciál, ktorý predstavujú programy v oblasti vzdelávania, kultúry a mládeže pre približovanie Európy občanom a podporu kultúrnej rozmanitosti, ako aj vzájomného porozumenia, okrem úlohy, ktorú zohráva vzdelávanie pri plnení lisabonských cieľov a prispôsobovaní schopností novým výzvam a príležitostiam, ktoré vyplývajú z finančnej a hospodárskej krízy a zmeny klímy; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje potenciál, ktorý predstavujú programy v oblasti vzdelávania, kultúry a mládeže pre približovanie Európy občanom a podporu kultúrnej rozmanitosti, ako aj vzájomného porozumenia, okrem úlohy, ktorú zohráva vzdelávanie pri plnení lisabonských cieľov a prispôsobovaní schopností novým výzvam a príležitostiam, ktoré vyplývajú z finančnej a hospodárskej krízy a zmeny klímy;

| 27. | pripomína, že okruh 4 „EÚ ako globálny partner“ je stále nedostatočne financovaný; žiada Komisiu, aby predložila návrhy týkajúce sa: financovania s dlhodobou perspektívou, aby bolo možné podporiť plnenie rozvojových cieľov tisícročia; záväzkov vyplývajúcich z medzinárodnej dohody o zmene klímy, ktoré budú nezávislé od rozvojovej pomoci; predchádzania konfliktom a podpory ľudských práv a základných slobôd; dôveryhodnej susedskej politiky; a SZBP/EBOP (v súlade s primeranými postupmi udeľovania absolutória) s cieľom vyhnúť sa opakujúcim sa a nekonečným rokovaniam s Radou počas ročných rozpočtových postupov; zdôrazňuje, že nové potreby by mali byť financované z dodatočných zdrojov; |
| --- | --- |

27.

pripomína, že okruh 4 „EÚ ako globálny partner“ je stále nedostatočne financovaný; žiada Komisiu, aby predložila návrhy týkajúce sa: financovania s dlhodobou perspektívou, aby bolo možné podporiť plnenie rozvojových cieľov tisícročia; záväzkov vyplývajúcich z medzinárodnej dohody o zmene klímy, ktoré budú nezávislé od rozvojovej pomoci; predchádzania konfliktom a podpory ľudských práv a základných slobôd; dôveryhodnej susedskej politiky; a SZBP/EBOP (v súlade s primeranými postupmi udeľovania absolutória) s cieľom vyhnúť sa opakujúcim sa a nekonečným rokovaniam s Radou počas ročných rozpočtových postupov; zdôrazňuje, že nové potreby by mali byť financované z dodatočných zdrojov;

| 28. | pripomína záväzky prijaté členskými štátmi v roku 2005 v snahe dosiahnuť cieľ 0,7 % HND EÚ na oficiálnu rozvojovú pomoc do roku 2015; domnieva sa, že podpora rozpočtu EÚ môže byť užitočným stimulom na pomoc členským štátom pri plnení tohto cieľa; opätovne zdôrazňuje svoje odhodlanie zahrnúť Európsky rozvojový fond do všeobecného rozpočtu, a zvýšiť tak transparentnosť uplatňovaním rozhodovacích postupov, do ktorých sa zapája a v súvislosti s ktorými vykonáva kontrolu; |
| --- | --- |

28.

pripomína záväzky prijaté členskými štátmi v roku 2005 v snahe dosiahnuť cieľ 0,7 % HND EÚ na oficiálnu rozvojovú pomoc do roku 2015; domnieva sa, že podpora rozpočtu EÚ môže byť užitočným stimulom na pomoc členským štátom pri plnení tohto cieľa; opätovne zdôrazňuje svoje odhodlanie zahrnúť Európsky rozvojový fond do všeobecného rozpočtu, a zvýšiť tak transparentnosť uplatňovaním rozhodovacích postupov, do ktorých sa zapája a v súvislosti s ktorými vykonáva kontrolu;

| 29. | vyzýva Európsky parlament zvolený v roku 2009, aby z dôvodu transparentnosti zahrnul do štandardnej štruktúry rozpočtu prostriedky, ktoré sú v súčasnosti riadené mimo rozpočtu; |
| --- | --- |

29.

vyzýva Európsky parlament zvolený v roku 2009, aby z dôvodu transparentnosti zahrnul do štandardnej štruktúry rozpočtu prostriedky, ktoré sú v súčasnosti riadené mimo rozpočtu;

*

* *

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

30.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(3)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 454.

(4)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0622.

(5)  Ú. v. EÚ C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(6)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 263.

(7)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0576.

(8)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0068.

(9)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0093.

(10)  Ú. v. EÚ C 297 E, 7.12.2006, s. 182.

(11)  Rozhodnutie Rady 2000/597/ES, Euratom z 29. septembra 2000 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 253, 7.10.2000, s. 42).

(12)  Strop vlastných zdrojov 1,24 % oproti stropu VFR vychádzajúcemu z odhadu HND EÚ-27 na rok 2009.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/101

---

Streda, 25. marca 2009Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - Cariforum

P6_TA(2009)0175

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

2010/C 117 E/17

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej Ministerskej konferencii WTO v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení dauhaského kola rokovaní v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu Ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení dauhaského kola rokovaní po Ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. júla 2007 o Dohode TRIPS a prístupe k liekom (9), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (10), a na svoju pozíciu z 5. júna 2008 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (11),

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. septembra 2002 o odporúčaniach pre Komisiu týkajúcich sa rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve s krajinami a regiónmi Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT) (12),

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. februára 2009 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na rozvoj (13),

so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie o podpísaní dohody o hospodárskom partnerstve,

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie o dohodách o hospodárskom partnerstve z 23. októbra 2007 (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej Ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie šiestej Ministerskej konferencie WTO prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc v oblasti obchodu, ktoré 10. októbra 2006 prijala Generálna rada WTO,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje rozvojové ciele milénia (RCM) ako spoločne stanovené kritériá medzinárodného spoločenstva na odstránenie chudoby,

so zreteľom na komuniké z Gleneagles, ktoré bolo prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže od 1. januára 2008 predchádzajúce obchodné vzťahy EÚ so štátmi AKT, ktoré týmto štátom umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, už neboli v súlade s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

A.

keďže od 1. januára 2008 predchádzajúce obchodné vzťahy EÚ so štátmi AKT, ktoré týmto štátom umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, už neboli v súlade s pravidlami WTO,

| B. | keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| C. | keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj, |
| --- | --- |

C.

keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj,

| D. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, |
| --- | --- |

D.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým,

| E. | keďže vplyv komplexných a rozsiahlych záväzkov, ktoré sú obsiahnuté v DHP, na krajiny a regióny by mohol byť veľmi výrazný, |
| --- | --- |

E.

keďže vplyv komplexných a rozsiahlych záväzkov, ktoré sú obsiahnuté v DHP, na krajiny a regióny by mohol byť veľmi výrazný,

| F. | keďže dohoda o hospodárskom partnerstve nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi združením Cariforum a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach, |
| --- | --- |

F.

keďže dohoda o hospodárskom partnerstve nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi združením Cariforum a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach,

| G. | keďže všetky štáty združenia Cariforum majú vlastné časové plány liberalizácie, s určitou úrovňou prekrývania medzi jednotlivými krajinami, ktoré sa postupne priblížia a vyústia do regionálneho plánu; keďže cieľom Karibského spoločenstva (Caricom) je vytvorenie jednotného trhu do roku 2015, |
| --- | --- |

G.

keďže všetky štáty združenia Cariforum majú vlastné časové plány liberalizácie, s určitou úrovňou prekrývania medzi jednotlivými krajinami, ktoré sa postupne priblížia a vyústia do regionálneho plánu; keďže cieľom Karibského spoločenstva (Caricom) je vytvorenie jednotného trhu do roku 2015,

| H. | keďže absolútny dosah obchodných pravidiel vytvorených DHP by mohol byť omnoho väčší než odstránenie ciel, |
| --- | --- |

H.

keďže absolútny dosah obchodných pravidiel vytvorených DHP by mohol byť omnoho väčší než odstránenie ciel,

| I. | keďže vylepšené pravidlá obchodovania musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, |
| --- | --- |

I.

keďže vylepšené pravidlá obchodovania musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu,

| J. | keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc pre obchod je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti, |
| --- | --- |

J.

keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc pre obchod je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti,

| K. | keďže posledná veta článku 139 ods. 2 DHP uvádza, že žiadna časť tejto dohody sa nevykladá tak, že by obmedzovala schopnosť strán a signatárskych štátov združenia Cariforum podporovať prístup k liekom, |
| --- | --- |

K.

keďže posledná veta článku 139 ods. 2 DHP uvádza, že žiadna časť tejto dohody sa nevykladá tak, že by obmedzovala schopnosť strán a signatárskych štátov združenia Cariforum podporovať prístup k liekom,

| L. | keďže DHP zahŕňa Vyhlásenie o rozvojovej spolupráci, ale neobsahuje žiadne právne záväzky týkajúce sa financovania, |
| --- | --- |

L.

keďže DHP zahŕňa Vyhlásenie o rozvojovej spolupráci, ale neobsahuje žiadne právne záväzky týkajúce sa financovania,

| 1. | zdôrazňuje, že tieto DHP sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tieto ciele: poskytnutie podpory krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, podporenie ich účasti na svetovom obchode, posilnenie procesu regionalizácie, oživenie obchodu medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podpora hospodárskej diverzifikácie v krajinách AKT; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že tieto DHP sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tieto ciele: poskytnutie podpory krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, podporenie ich účasti na svetovom obchode, posilnenie procesu regionalizácie, oživenie obchodu medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podpora hospodárskej diverzifikácie v krajinách AKT;

| 2. | pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority štátov združenia Cariforum, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority štátov združenia Cariforum, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania;

| 3. | poukazuje na to, že DHP by mala prispievať k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že DHP by mala prispievať k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia;

| 4. | vyzýva Komisia, aby objasnila svoj postoj k deklarovanému cieľu EÚ odrádzať od existujúcich daňových rajov; v tejto súvislosti pripomína, že osem zo 14 štátov združenia CARIFORUM, ktoré podpísali DHP, sú uvedené na zozname daňových rajov zostavenom Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a že DHP s krajinami združenia CARIFORUM ustanovuje liberalizáciu bežných účtov pre všetkých rezidentov (článok 122), liberalizáciu kapitálových účtov pre investorov (článok 123) a takmer neobmedzenú cezhraničnú činnosť v oblasti finančných služieb vrátane prevádzkovania poručníckych služieb a mimoburzovného obchodovania s derivátmi (článok 103 bod B-6); |
| --- | --- |

4.

vyzýva Komisia, aby objasnila svoj postoj k deklarovanému cieľu EÚ odrádzať od existujúcich daňových rajov; v tejto súvislosti pripomína, že osem zo 14 štátov združenia CARIFORUM, ktoré podpísali DHP, sú uvedené na zozname daňových rajov zostavenom Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a že DHP s krajinami združenia CARIFORUM ustanovuje liberalizáciu bežných účtov pre všetkých rezidentov (článok 122), liberalizáciu kapitálových účtov pre investorov (článok 123) a takmer neobmedzenú cezhraničnú činnosť v oblasti finančných služieb vrátane prevádzkovania poručníckych služieb a mimoburzovného obchodovania s derivátmi (článok 103 bod B-6);

| 5. | zdôrazňuje, že hlavným cieľom DHP medzi ES a Cariforum je prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu RCM; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že hlavným cieľom DHP medzi ES a Cariforum je prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu RCM;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre obnovenie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre obnovenie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách;

| 7. | je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nie alternatívou pre krajiny AKT; |
| --- | --- |

7.

je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nie alternatívou pre krajiny AKT;

| 8. | zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov;

| 9. | je znepokojený tým, že napriek mandátu Komisie na rokovania o DHP, ktorý 17. júna 2002 schválila Rada a v ktorom sa uvádza, že počas rokovaní sa budú zohľadňovať špecifické záujmy najodľahlejších regiónov Spoločenstva a že v tejto súvislosti môžu byť v dohodách ustanovené špecifické opatrenia na podporu výrobkov z týchto regiónov s cieľom začleniť ich v blízkej budúcnosti do medziregionálneho obchodu v súlade s pravidlami WTO, záujmy najodľahlejších regiónov, pokiaľ ide o aspekty, ktoré regionálne zastupiteľstvá oznámili Komisii, neboli dostatočne zohľadnené, v dôsledku čoho sa nevenovala pozornosť skorému začleneniu najodľahlejších regiónov do medziregionálneho obchodu; |
| --- | --- |

9.

je znepokojený tým, že napriek mandátu Komisie na rokovania o DHP, ktorý 17. júna 2002 schválila Rada a v ktorom sa uvádza, že počas rokovaní sa budú zohľadňovať špecifické záujmy najodľahlejších regiónov Spoločenstva a že v tejto súvislosti môžu byť v dohodách ustanovené špecifické opatrenia na podporu výrobkov z týchto regiónov s cieľom začleniť ich v blízkej budúcnosti do medziregionálneho obchodu v súlade s pravidlami WTO, záujmy najodľahlejších regiónov, pokiaľ ide o aspekty, ktoré regionálne zastupiteľstvá oznámili Komisii, neboli dostatočne zohľadnené, v dôsledku čoho sa nevenovala pozornosť skorému začleneniu najodľahlejších regiónov do medziregionálneho obchodu;

| 10. | podporuje ďalšie zníženie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia; |
| --- | --- |

10.

podporuje ďalšie zníženie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia;

| 11. | pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom úspešného uplatňovania DHP a že regionálna integrácia a spolupráca sú kľúčové pre sociálny a hospodársky rozvoj štátov združenia Cariforum; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom úspešného uplatňovania DHP a že regionálna integrácia a spolupráca sú kľúčové pre sociálny a hospodársky rozvoj štátov združenia Cariforum;

| 12. | zdôrazňuje, že pri vykonávaní dohody sa musí venovať náležitá pozornosť integračným procesom v rámci združenia Cariforum vrátane cieľov a zámerov jednotného trhu a hospodárstva spoločenstva Caricom uvedených v revidovanej zmluve z Chaguaramas; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že pri vykonávaní dohody sa musí venovať náležitá pozornosť integračným procesom v rámci združenia Cariforum vrátane cieľov a zámerov jednotného trhu a hospodárstva spoločenstva Caricom uvedených v revidovanej zmluve z Chaguaramas;

| 13. | uznáva, že štáty združenia Cariforum, ktoré sú členmi spoločenstva Caricom, sa zaviazali v oblastiach, ktoré ešte nie sú vyriešené v rámci jednotného trhu a hospodárstva spoločenstva Caricom alebo nie sú ešte úplne uplatňované vrátane finančných a iných služieb, investovania, hospodárskej súťaže, verejného obstarávania, elektronického obchodu, duševného vlastníctva, voľného pohybu tovaru a životného prostredia; vyzýva, aby sa pri vykonávaní ustanovení upravujúcich tieto oblasti náležite zohľadňoval jednotný trh a hospodárstvo spoločenstva Caricom, a to v súlade s článkom 4 ods. 3 DHP medzi ES a Cariforum; |
| --- | --- |

13.

uznáva, že štáty združenia Cariforum, ktoré sú členmi spoločenstva Caricom, sa zaviazali v oblastiach, ktoré ešte nie sú vyriešené v rámci jednotného trhu a hospodárstva spoločenstva Caricom alebo nie sú ešte úplne uplatňované vrátane finančných a iných služieb, investovania, hospodárskej súťaže, verejného obstarávania, elektronického obchodu, duševného vlastníctva, voľného pohybu tovaru a životného prostredia; vyzýva, aby sa pri vykonávaní ustanovení upravujúcich tieto oblasti náležite zohľadňoval jednotný trh a hospodárstvo spoločenstva Caricom, a to v súlade s článkom 4 ods. 3 DHP medzi ES a Cariforum;

| 14. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s ES; |
| --- | --- |

14.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s ES;

| 15. | žiada Komisiu, aby objasnila súčasné rozdeľovanie zdrojov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu Pomoci pre obchod; |
| --- | --- |

15.

žiada Komisiu, aby objasnila súčasné rozdeľovanie zdrojov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu Pomoci pre obchod;

| 16. | trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby navrhli potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP; |
| --- | --- |

16.

trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby navrhli potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP;

| 17. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby krajiny združenia Cariforum získali príslušný a primeraný podiel; |
| --- | --- |

17.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby krajiny združenia Cariforum získali príslušný a primeraný podiel;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby objasnila rozdeľovanie zdrojov v celom regióne a vyzýva členské štáty EÚ, aby načrtli dodatočné financovanie nad rámec rozpočtových záväzkov na obdobie rokov 2008 – 2013; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby objasnila rozdeľovanie zdrojov v celom regióne a vyzýva členské štáty EÚ, aby načrtli dodatočné financovanie nad rámec rozpočtových záväzkov na obdobie rokov 2008 – 2013;

| 19. | požaduje skoré určenie a poskytovanie spravodlivého podielu zo zdrojov programu Pomoc pre obchod; zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty EÚ by mali zabezpečiť, aby tieto prostriedky predstavovali dodatočné zdroje, a nielen pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu (ERF), aby boli v súlade s prioritami združenia CARIFORUM a ich úhrada sa uskutočnila prostredníctvom regionálneho rozvojového fondu v najvyššej možnej miere a včas, bola predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; odporúča Komisii a štátom združenia CARIFORUM, aby tieto zdroje efektívne využívali s cieľom pomôcť pri vyrovnávaní prípadných strát z colných príjmov a zaoberať sa otázkou konkurencieschopnosti a potrebami posilnenia rozvoja; |
| --- | --- |

19.

požaduje skoré určenie a poskytovanie spravodlivého podielu zo zdrojov programu Pomoc pre obchod; zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty EÚ by mali zabezpečiť, aby tieto prostriedky predstavovali dodatočné zdroje, a nielen pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu (ERF), aby boli v súlade s prioritami združenia CARIFORUM a ich úhrada sa uskutočnila prostredníctvom regionálneho rozvojového fondu v najvyššej možnej miere a včas, bola predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; odporúča Komisii a štátom združenia CARIFORUM, aby tieto zdroje efektívne využívali s cieľom pomôcť pri vyrovnávaní prípadných strát z colných príjmov a zaoberať sa otázkou konkurencieschopnosti a potrebami posilnenia rozvoja;

| 20. | žiada Komisiu, aby objasnila, ktoré prostriedky sa považujú za dodatočné k financovaniu desiateho Európskeho rozvojového fondu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky ustanovenia o rozvojovej spolupráci vrátane ich financovania budú promptne, primerane a efektívne uvedené do praxe; |
| --- | --- |

20.

žiada Komisiu, aby objasnila, ktoré prostriedky sa považujú za dodatočné k financovaniu desiateho Európskeho rozvojového fondu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky ustanovenia o rozvojovej spolupráci vrátane ich financovania budú promptne, primerane a efektívne uvedené do praxe;

| 21. | konštatuje, že Bahamy, Antigua a Barbados strácajú v dôsledku liberalizácie obchodu colné príjmy; súhlasí s tým, že pokiaľ ide o ostatné krajiny združenia Cariforum, podstatná časť vývozov EÚ je buď už oslobodená od prekážok obchodu alebo prevažná časť liberalizácie prebehne v 10. – 15. roku časového plánu vykonávania; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že Bahamy, Antigua a Barbados strácajú v dôsledku liberalizácie obchodu colné príjmy; súhlasí s tým, že pokiaľ ide o ostatné krajiny združenia Cariforum, podstatná časť vývozov EÚ je buď už oslobodená od prekážok obchodu alebo prevažná časť liberalizácie prebehne v 10. – 15. roku časového plánu vykonávania;

| 22. | zdôrazňuje, že v prípade potreby by bezcolný a bezkvótový prístup mali sprevádzať podstatné zmeny pravidiel pôvodu s cieľom dosiahnuť značný nárast vývozu tovaru; v tomto ohľade víta nedávne vyhlásenia Komisie, že pravidlá pôvodu by sa mohli aktualizovať podľa článku 10 v súlade so zásadou kumulácie; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že v prípade potreby by bezcolný a bezkvótový prístup mali sprevádzať podstatné zmeny pravidiel pôvodu s cieľom dosiahnuť značný nárast vývozu tovaru; v tomto ohľade víta nedávne vyhlásenia Komisie, že pravidlá pôvodu by sa mohli aktualizovať podľa článku 10 v súlade so zásadou kumulácie;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby pravidelne predkladala Európskemu parlamentu správu o rozsahu patentových prihlášok a sporoch v rámci Zmluvy o patentovej spolupráci; žiada Komisiu, aby poskytovala pravidelné správy o uplatňovaní záväzkov dohody týkajúcich sa transferu technológií; nalieha na Komisiu, aby sa nesnažila o harmonizáciu noriem práv duševného vlastníctva nad rámec toho, čo je vhodné vzhľadom na úroveň rozvoja štátov združenia CARIFORUM; zdôrazňuje dôležitosť pomoci štátom združenia CARIFORUM pri monitorovaní protisúťažného správania vo farmaceutickom sektore; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby pravidelne predkladala Európskemu parlamentu správu o rozsahu patentových prihlášok a sporoch v rámci Zmluvy o patentovej spolupráci; žiada Komisiu, aby poskytovala pravidelné správy o uplatňovaní záväzkov dohody týkajúcich sa transferu technológií; nalieha na Komisiu, aby sa nesnažila o harmonizáciu noriem práv duševného vlastníctva nad rámec toho, čo je vhodné vzhľadom na úroveň rozvoja štátov združenia CARIFORUM; zdôrazňuje dôležitosť pomoci štátom združenia CARIFORUM pri monitorovaní protisúťažného správania vo farmaceutickom sektore;

| 24. | nalieha na strany rokujúce o akejkoľvek úplnej DHP, aby plne zodpovedali za transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov; |
| --- | --- |

24.

nalieha na strany rokujúce o akejkoľvek úplnej DHP, aby plne zodpovedali za transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov;

| 25. | naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila, že ustanovenia týkajúce sa presadzovania práv duševného vlastníctva nebudú použité na potlačenie oprávnenej konkurencie zo strany farmaceutických dodávateľov generických liekov a/alebo na zabránenie nákupu generických liekov zo strany vládnych subjektov zaoberajúcich sa nákupom; |
| --- | --- |

25.

naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila, že ustanovenia týkajúce sa presadzovania práv duševného vlastníctva nebudú použité na potlačenie oprávnenej konkurencie zo strany farmaceutických dodávateľov generických liekov a/alebo na zabránenie nákupu generických liekov zo strany vládnych subjektov zaoberajúcich sa nákupom;

| 26. | rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk; |
| --- | --- |

26.

rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk;

| 27. | berie na vedomie zaradenie kapitoly o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy, do úplnej DHP; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní až keď budú vybudované zodpovedajúce kapacity; |
| --- | --- |

27.

berie na vedomie zaradenie kapitoly o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy, do úplnej DHP; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní až keď budú vybudované zodpovedajúce kapacity;

| 28. | zdôrazňuje, že DHP by mala zohľadňovať osobitné záujmy malých a stredných podnikov oboch zmluvných strán; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že DHP by mala zohľadňovať osobitné záujmy malých a stredných podnikov oboch zmluvných strán;

| 29. | vyzýva k tomu, aby Európska únia uplatňovala zásadu doložky najvyšších výhod na všetky subregionálne zoskupenia štátov AKT; |
| --- | --- |

29.

vyzýva k tomu, aby Európska únia uplatňovala zásadu doložky najvyšších výhod na všetky subregionálne zoskupenia štátov AKT;

| 30. | uvedomuje si, že združenie Cariforum a ostatné subregionálne zoskupenia uplatňujú zásadu doložky najvyšších výhod voči Európskej únii selektívnym spôsobom; |
| --- | --- |

30.

uvedomuje si, že združenie Cariforum a ostatné subregionálne zoskupenia uplatňujú zásadu doložky najvyšších výhod voči Európskej únii selektívnym spôsobom;

| 31. | vzhľadom na ustanovenia o osobitnom a diferencovanom zaobchádzaní zahrnuté v článku 5 DHP a so zreteľom na dosahovanie cieľa, ktorým je znižovanie chudoby, by vhodné rozvojové ukazovatele DHP mali slúžiť na tri kľúčové účely: na začatie vykonávania záväzkov DHP zo strany krajín združenia Cariforum alebo na priznanie výnimiek pre tieto krajiny; na monitorovanie vplyvu vykonávania DHP v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a znižovania chudoby; a na monitorovanie vykonávania záväzkov ES, najmä vyplatenia a efektívneho poskytnutia prisľúbenej finančnej a technickej pomoci; |
| --- | --- |

31.

vzhľadom na ustanovenia o osobitnom a diferencovanom zaobchádzaní zahrnuté v článku 5 DHP a so zreteľom na dosahovanie cieľa, ktorým je znižovanie chudoby, by vhodné rozvojové ukazovatele DHP mali slúžiť na tri kľúčové účely: na začatie vykonávania záväzkov DHP zo strany krajín združenia Cariforum alebo na priznanie výnimiek pre tieto krajiny; na monitorovanie vplyvu vykonávania DHP v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a znižovania chudoby; a na monitorovanie vykonávania záväzkov ES, najmä vyplatenia a efektívneho poskytnutia prisľúbenej finančnej a technickej pomoci;

| 32. | zdôrazňuje potrebu využiť rozvojové ukazovatele na zmeranie očakávaných hospodárskych a sociálnych výsledkov (ako je zníženie chudoby, vyššia životná úroveň a otvorenosť hospodárstva) pri uplatňovaní DHP; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje potrebu využiť rozvojové ukazovatele na zmeranie očakávaných hospodárskych a sociálnych výsledkov (ako je zníženie chudoby, vyššia životná úroveň a otvorenosť hospodárstva) pri uplatňovaní DHP;

| 33. | poukazuje na veľkú priepasť medzi úrovňami verejných výdavkov na dotácie pre poľnohospodárstvo a finančnou a technickou pomocou; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na veľkú priepasť medzi úrovňami verejných výdavkov na dotácie pre poľnohospodárstvo a finančnou a technickou pomocou;

| 34. | konštatuje, že to znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT znižovaním ich konkurencieschopnosti tak doma, ako aj v zahraničí, keďže ich výrobky sú v porovnaní s dotovanými výrobkami EÚ a USA v reálnych číslach drahšie; |
| --- | --- |

34.

konštatuje, že to znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT znižovaním ich konkurencieschopnosti tak doma, ako aj v zahraničí, keďže ich výrobky sú v porovnaní s dotovanými výrobkami EÚ a USA v reálnych číslach drahšie;

| 35. | podporuje preto výnimky z colných sadzieb dohodnuté pre poľnohospodárske výrobky a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé výrobky v týchto krajinách; |
| --- | --- |

35.

podporuje preto výnimky z colných sadzieb dohodnuté pre poľnohospodárske výrobky a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé výrobky v týchto krajinách;

| 36. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasne vymedzenou úlohou a vplyvom určené na sledovanie vplyvu DHP, do ktorých by sa vo zvýšenej miere zapojili krajiny AKT a v rámci ktorých by prebiehali rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

36.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasne vymedzenou úlohou a vplyvom určené na sledovanie vplyvu DHP, do ktorých by sa vo zvýšenej miere zapojili krajiny AKT a v rámci ktorých by prebiehali rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami;

| 37. | žiada Komisiu, aby podporila vytvorenie nezávislého monitorovacieho mechanizmu v rámci štátov združenia Cariforum, ktorý by disponoval nevyhnutnými zdrojmi na vykonanie analýzy potrebnej na stanovenie rozsahu, v akom DHP plní dosahuje svoje ciele; |
| --- | --- |

37.

žiada Komisiu, aby podporila vytvorenie nezávislého monitorovacieho mechanizmu v rámci štátov združenia Cariforum, ktorý by disponoval nevyhnutnými zdrojmi na vykonanie analýzy potrebnej na stanovenie rozsahu, v akom DHP plní dosahuje svoje ciele;

| 38. | považuje za dôležité, aby súčasťou uplatňovania DHP bolo vytvorenie vhodného monitorovacieho systému koordinovaného príslušným parlamentným výborom a zloženého z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil adekvátnu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom obchodných a rozvojových politík; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ; |
| --- | --- |

38.

považuje za dôležité, aby súčasťou uplatňovania DHP bolo vytvorenie vhodného monitorovacieho systému koordinovaného príslušným parlamentným výborom a zloženého z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil adekvátnu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom obchodných a rozvojových politík; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ;

| 39. | zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu parlamentov združenia Cariforum a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP; poznamenáva, že ich efektívne zapojenie si vyžaduje jasnú agendu medzi EÚ a krajinami združenia Cariforum otvorenú pre všetkých; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu parlamentov združenia Cariforum a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP; poznamenáva, že ich efektívne zapojenie si vyžaduje jasnú agendu medzi EÚ a krajinami združenia Cariforum otvorenú pre všetkých;

| 40. | vyzýva Európsku radu, aby pred ratifikáciou dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum členskými štátmi Európskej únie konzultovala s regionálnymi zastupiteľstvami najodľahlejších regiónov Európskej únie v Karibiku (Martinique, Guadeloupe a Francúzska Guyana); |
| --- | --- |

40.

vyzýva Európsku radu, aby pred ratifikáciou dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi združenia Cariforum členskými štátmi Európskej únie konzultovala s regionálnymi zastupiteľstvami najodľahlejších regiónov Európskej únie v Karibiku (Martinique, Guadeloupe a Francúzska Guyana);

| 41. | víta uvedené spoločné vyhlásenie a skutočnosť, že sa uskutoční povinné komplexné preskúmanie dohody najneskôr do piatich rokov od dátumu jej podpísania a následne v päťročných intervaloch s cieľom určiť dosah dohody vrátane nákladov a dôsledkov jej vykonávania; poukazuje na to, že zmluvné strany sa podujali pozmeniť a doplniť jej ustanovenia a prispôsobiť ich uplatňovanie podľa potreby; žiada, aby Európsky parlament a parlamenty krajín združenia Cariforum boli zapojené do každej revízie DHP; |
| --- | --- |

41.

víta uvedené spoločné vyhlásenie a skutočnosť, že sa uskutoční povinné komplexné preskúmanie dohody najneskôr do piatich rokov od dátumu jej podpísania a následne v päťročných intervaloch s cieľom určiť dosah dohody vrátane nákladov a dôsledkov jej vykonávania; poukazuje na to, že zmluvné strany sa podujali pozmeniť a doplniť jej ustanovenia a prispôsobiť ich uplatňovanie podľa potreby; žiada, aby Európsky parlament a parlamenty krajín združenia Cariforum boli zapojené do každej revízie DHP;

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

42.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(10)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(11)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

(12)  Ú. v. EÚ C 273 E, 14.11.2003, s. 305.

(13)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0051.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/106

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - Pobrežie Slonoviny

P6_TA(2009)0176

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane

2010/C 117 E/18

Európsky parlament,

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá určuje rozvojové ciele milénia ako spoločne stanovené kritériá medzinárodného spoločenstva na odstránenie chudoby,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej ministerskej konferencie Svetovej obchodnej organizácie (WTO) prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. septembra 2003 o piatej Ministerskej konferencii WTO v Kankúne (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2005 o hodnotení rokovaní z Dauhy v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2),

so zreteľom na komuniké z Gleneagles prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu ministerskú konferenciu WTO v Hongkongu (3),

so zreteľom na ministerské vyhlásenie šiestej ministerskej konferencie WTO prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na rozvoj (4),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii WTO v Hongkongu (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7),

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc v oblasti obchodu, ktoré 10. októbra 2006 prijala Generálna rada WTO,

so zreteľom na svoje uznesenia z 23. mája 2007 (8) a 12. decembra 2007 (9) o dohodách o hospodárskom partnerstve,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. októbra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (KOM(2007)0635),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája a júna 2008,

so zreteľom na svoju pozíciu z 5. júna 2008 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v súvislosti s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie s krajinami AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré krajinám AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, boli predmetom výnimky zo všeobecných pravidiel WTO, |
| --- | --- |

A.

keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie s krajinami AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré krajinám AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, boli predmetom výnimky zo všeobecných pravidiel WTO,

| B. | keďže DHP sú dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby a budovanie blahobytu v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže DHP sú dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby a budovanie blahobytu v krajinách AKT,

| C. | keďže „dočasné“ dohody o hospodárskom partnerstve (DDHP) sú svojou povahou dohody zlučiteľné s pravidlami WTO, ktorých súčasťou sú významné záväzky v oblasti obchodu s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou, a mali by sa považovať za dočasné riešenie, kým prebiehajú rokovania o uzavretí komplexnej DHP s regiónom západnej Afriky, |
| --- | --- |

C.

keďže „dočasné“ dohody o hospodárskom partnerstve (DDHP) sú svojou povahou dohody zlučiteľné s pravidlami WTO, ktorých súčasťou sú významné záväzky v oblasti obchodu s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou, a mali by sa považovať za dočasné riešenie, kým prebiehajú rokovania o uzavretí komplexnej DHP s regiónom západnej Afriky,

| D. | keďže pravidlá obchodovania zakotvené v DDHP by mali byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, ako je napríklad budovanie administratívnych kapacít a opatrenia na presadzovanie riadnej správy verejných vecí, |
| --- | --- |

D.

keďže pravidlá obchodovania zakotvené v DDHP by mali byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, ako je napríklad budovanie administratívnych kapacít a opatrenia na presadzovanie riadnej správy verejných vecí,

| E. | keďže Pobrežie Slonoviny sa v indexe vnímania korupcie, ktorý vypracovala Transparency International v roku 2008, nachádza na 151. mieste zo 163 krajín, |
| --- | --- |

E.

keďže Pobrežie Slonoviny sa v indexe vnímania korupcie, ktorý vypracovala Transparency International v roku 2008, nachádza na 151. mieste zo 163 krajín,

| F. | keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti, |
| --- | --- |

F.

keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti,

| G. | keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili o začlenenie doložky najvyšších výhod, ktorá stanovuje normálne, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo rovnako ako s vývozcom s najväčšími výhodami, |
| --- | --- |

G.

keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili o začlenenie doložky najvyšších výhod, ktorá stanovuje normálne, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo rovnako ako s vývozcom s najväčšími výhodami,

| H. | keďže hospodárska súťaž medzi ekonomikami EÚ a krajín AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže toto neplatí pre obchod s poľnohospodárskym tovarom, kde vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, živočíšnej výroby a mliekarenstva, ktorá narúša a často likviduje tak miestne, ako aj regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií, |
| --- | --- |

H.

keďže hospodárska súťaž medzi ekonomikami EÚ a krajín AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže toto neplatí pre obchod s poľnohospodárskym tovarom, kde vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, živočíšnej výroby a mliekarenstva, ktorá narúša a často likviduje tak miestne, ako aj regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií,

| I. | keďže Európske spoločenstvo a krajiny AKT sa dohodli na nových, zlepšených a pružnejších pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré by krajinám AKT mohli priniesť značné výhody, ak sa budú realizovať vhodným spôsobom a s náležitým zohľadnením ich obmedzených kapacít, |
| --- | --- |

I.

keďže Európske spoločenstvo a krajiny AKT sa dohodli na nových, zlepšených a pružnejších pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré by krajinám AKT mohli priniesť značné výhody, ak sa budú realizovať vhodným spôsobom a s náležitým zohľadnením ich obmedzených kapacít,

| 1. | zdôrazňuje, že dohody o hospodárskom partnerstve sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tri ciele: poskytnutie podpory trvalo udržateľného rozvoja krajinám AKT, podporenie ich účasti na svetovom obchode a posilnenie procesu regionalizácie; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že dohody o hospodárskom partnerstve sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tri ciele: poskytnutie podpory trvalo udržateľného rozvoja krajinám AKT, podporenie ich účasti na svetovom obchode a posilnenie procesu regionalizácie;

| 2. | zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto dohody je prostredníctvom obchodu a rozvoja, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto dohody je prostredníctvom obchodu a rozvoja, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia;

| 3. | pripomína, že hoci dočasná dohoda je v súlade s pravidlami WTO a možno ju považovať za prvý krok procesu, nemusí automaticky viesť k úplnej DHP; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že hoci dočasná dohoda je v súlade s pravidlami WTO a možno ju považovať za prvý krok procesu, nemusí automaticky viesť k úplnej DHP;

| 4. | odporúča uplatňovať pružný a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; v tomto kontexte vyzýva Komisiu, aby zohľadnila najmä požiadavku Pobrežia Slonoviny týkajúcu sa rozvojových aspektov zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008; |
| --- | --- |

4.

odporúča uplatňovať pružný a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; v tomto kontexte vyzýva Komisiu, aby zohľadnila najmä požiadavku Pobrežia Slonoviny týkajúcu sa rozvojových aspektov zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby posúdila každú požiadavku Pobrežia Slonoviny o opätovné prerokovanie akýchkoľvek ustanovení o sporných otázkach, ktoré chce zmeniť a doplniť alebo vypustiť; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby posúdila každú požiadavku Pobrežia Slonoviny o opätovné prerokovanie akýchkoľvek ustanovení o sporných otázkach, ktoré chce zmeniť a doplniť alebo vypustiť;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala hospodársky vývoj súvisiaci s dohodou; podporuje preto zámer Komisie preskúmať všetky aspekty dohody počas rokovaní o úplnej DHP; zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť klauzula o revízii a posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali uskutočniť od troch do piatich rokov od podpísania dohody s cieľom určiť jej sociálno-hospodársky vplyv vrátane nákladov a dôsledkov spojených s jej implementáciou; požaduje, aby bol Európsky parlament zapojený do každej revízie dohody; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala hospodársky vývoj súvisiaci s dohodou; podporuje preto zámer Komisie preskúmať všetky aspekty dohody počas rokovaní o úplnej DHP; zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť klauzula o revízii a posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali uskutočniť od troch do piatich rokov od podpísania dohody s cieľom určiť jej sociálno-hospodársky vplyv vrátane nákladov a dôsledkov spojených s jej implementáciou; požaduje, aby bol Európsky parlament zapojený do každej revízie dohody;

| 7. | pripomína, že DHP musia byť v súlade s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú záväzky v oblasti liberalizácie alebo regulačné povinnosti v oblasti služieb, ochrany práv duševného vlastníctva a tzv. singapurských otázok; |
| --- | --- |

7.

pripomína, že DHP musia byť v súlade s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú záväzky v oblasti liberalizácie alebo regulačné povinnosti v oblasti služieb, ochrany práv duševného vlastníctva a tzv. singapurských otázok;

| 8. | žiada, aby sa počas obdobia prechodu od DDHP k úplnej DHP zaviedol regulačný rámec pre oblasť služieb; požaduje, aby sa podľa možnosti prijali opatrenia, ktoré zabezpečia uplatňovanie ustanovení o univerzálnych službách vrátane základných verejných služieb; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje názory vyjadrené v uznesení zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (11); |
| --- | --- |

8.

žiada, aby sa počas obdobia prechodu od DDHP k úplnej DHP zaviedol regulačný rámec pre oblasť služieb; požaduje, aby sa podľa možnosti prijali opatrenia, ktoré zabezpečia uplatňovanie ustanovení o univerzálnych službách vrátane základných verejných služieb; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje názory vyjadrené v uznesení zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (11);

| 9. | domnieva sa, že úplná DHP by mala obsahovať časť o politickom dialógu a ochrane ľudských práv; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že úplná DHP by mala obsahovať časť o politickom dialógu a ochrane ľudských práv;

| 10. | vyjadruje nádej, že na čelo Pobrežia Slonoviny sa čoskoro postaví zodpovedná a demokraticky zvolená vláda; víta preto všetky prípravy, ktoré dokončila nezávislá volebná komisia, dôrazne však túto komisiu žiada, aby čo najskôr zverejnila nový realistický harmonogram volieb; je presvedčený, že Európsky parlament by mal rámci podpory úplnej DHP medzi EÚ a Pobrežím Slonoviny prihliadať na to, či sa v krajine uskutočnili voľby a či krajinu vedie demokraticky zvolená vláda; žiada, aby sa s ním čo najskôr konzultovalo; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje nádej, že na čelo Pobrežia Slonoviny sa čoskoro postaví zodpovedná a demokraticky zvolená vláda; víta preto všetky prípravy, ktoré dokončila nezávislá volebná komisia, dôrazne však túto komisiu žiada, aby čo najskôr zverejnila nový realistický harmonogram volieb; je presvedčený, že Európsky parlament by mal rámci podpory úplnej DHP medzi EÚ a Pobrežím Slonoviny prihliadať na to, či sa v krajine uskutočnili voľby a či krajinu vedie demokraticky zvolená vláda; žiada, aby sa s ním čo najskôr konzultovalo;

| 11. | oceňuje signatárov dohody za to, že uľahčili pokrok colných reforiem v rámci regiónu západnej Afriky, najmä vzhľadom na pozíciu Pobrežia Slonoviny ako jednej z najvyspelejších a najprosperujúcejších ekonomík v regióne západnej Afriky, a tiež ako vedúcej sily obchodného a hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

11.

oceňuje signatárov dohody za to, že uľahčili pokrok colných reforiem v rámci regiónu západnej Afriky, najmä vzhľadom na pozíciu Pobrežia Slonoviny ako jednej z najvyspelejších a najprosperujúcejších ekonomík v regióne západnej Afriky, a tiež ako vedúcej sily obchodného a hospodárskeho rozvoja;

| 12. | víta vytváranie colnej únie v západoafrickom regionálnom zoskupení, a najmä výhody, ktoré získa Pobrežie Slonoviny prostredníctvom synchronizácie tohto regiónu, čo povedie k väčšiemu trhu, nárastu obchodu a zvýšeniu príležitostí na uplatnenie úspor z rozsahu; |
| --- | --- |

12.

víta vytváranie colnej únie v západoafrickom regionálnom zoskupení, a najmä výhody, ktoré získa Pobrežie Slonoviny prostredníctvom synchronizácie tohto regiónu, čo povedie k väčšiemu trhu, nárastu obchodu a zvýšeniu príležitostí na uplatnenie úspor z rozsahu;

| 13. | pripomína, že obchod v rámci regiónu predstavuje malý podiel na obchodnej výmene Pobrežia Slonoviny a zdôrazňuje potrebu rozšírenia regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzýva preto Komisiu, aby náležite zohľadnila politiky regionálneho zoskupenia nazvaného Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS); |
| --- | --- |

13.

pripomína, že obchod v rámci regiónu predstavuje malý podiel na obchodnej výmene Pobrežia Slonoviny a zdôrazňuje potrebu rozšírenia regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzýva preto Komisiu, aby náležite zohľadnila politiky regionálneho zoskupenia nazvaného Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS);

| 14. | zdôrazňuje, že prípadná budúca regionálna DHP so západnou Afrikou nesmie za žiadnych okolností ohroziť súdržnosť alebo oslabiť regionálnu integráciu týchto krajín; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že prípadná budúca regionálna DHP so západnou Afrikou nesmie za žiadnych okolností ohroziť súdržnosť alebo oslabiť regionálnu integráciu týchto krajín;

| 15. | domnieva sa, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru mala podporovať vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach, akými sú textilný priemysel, rybolov a poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru mala podporovať vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach, akými sú textilný priemysel, rybolov a poľnohospodárstvo;

| 16. | vyzýva Európsku úniu, aby Pobrežiu Slonoviny vrátane jeho súkromného sektora a občianskej spoločnosti poskytla zvýšenú a primeranú technickú a administratívnu pomoc s cieľom uľahčiť prispôsobenie sa hospodárstva krajiny po podpise DDHP; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Európsku úniu, aby Pobrežiu Slonoviny vrátane jeho súkromného sektora a občianskej spoločnosti poskytla zvýšenú a primeranú technickú a administratívnu pomoc s cieľom uľahčiť prispôsobenie sa hospodárstva krajiny po podpise DDHP;

| 17. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc v oblasti obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť do roku 2010 spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na dve miliardy EUR ročne (jednu miliardu od Spoločenstva a jednu miliardu od členských štátov); trvá na tom, aby Pobrežie Slonoviny získalo náležitý a spravodlivý podiel; požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov pomoci v oblasti obchodu; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len preskupenie finančných prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF), že by mali byť v súlade s prioritami Pobrežia Slonoviny a že ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačným harmonogramom národných a regionálnych strategických rozvojových plánov; odmieta akékoľvek podmieňovanie poskytnutia európskej pomoci ratifikáciou uvedenej DHP a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom 10. ERF nebude spájaný s výsledkami a tempom rokovaní; |
| --- | --- |

17.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc v oblasti obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť do roku 2010 spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na dve miliardy EUR ročne (jednu miliardu od Spoločenstva a jednu miliardu od členských štátov); trvá na tom, aby Pobrežie Slonoviny získalo náležitý a spravodlivý podiel; požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov pomoci v oblasti obchodu; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len preskupenie finančných prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF), že by mali byť v súlade s prioritami Pobrežia Slonoviny a že ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačným harmonogramom národných a regionálnych strategických rozvojových plánov; odmieta akékoľvek podmieňovanie poskytnutia európskej pomoci ratifikáciou uvedenej DHP a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom 10. ERF nebude spájaný s výsledkami a tempom rokovaní;

| 18. | upozorňuje na význam transparentného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, pretože majú kľúčový význam pre rozvoj; nalieha na účastníkov rokovaní o konečnej DHP, aby tento mechanizmus v plnej miere zohľadňovali a navrhli najlepšie postupy potrebné na dosiahnutie toho, aby Pobrežie Slonoviny mohlo z týchto zdrojov získať maximálny prínos; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje názory vyjadrené v uznesení z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti (12) a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ s výrobnými zariadeniami v krajinách AKT dodržiavajú základné normy MOP, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody v záujme dosiahnutia celosvetovej rovnováhy medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na význam transparentného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, pretože majú kľúčový význam pre rozvoj; nalieha na účastníkov rokovaní o konečnej DHP, aby tento mechanizmus v plnej miere zohľadňovali a navrhli najlepšie postupy potrebné na dosiahnutie toho, aby Pobrežie Slonoviny mohlo z týchto zdrojov získať maximálny prínos; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje názory vyjadrené v uznesení z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti (12) a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ s výrobnými zariadeniami v krajinách AKT dodržiavajú základné normy MOP, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody v záujme dosiahnutia celosvetovej rovnováhy medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami;

| 19. | vyzýva orgány Pobrežia Slonoviny, aby v súvislosti s podpisom DDHP podporovali a ochraňovali malé a stredné podniky; oceňuje skutočnosť, že DDHP dáva malým a stredným podnikom 15 rokov na to, aby sa prispôsobili zmenám; |
| --- | --- |

19.

vyzýva orgány Pobrežia Slonoviny, aby v súvislosti s podpisom DDHP podporovali a ochraňovali malé a stredné podniky; oceňuje skutočnosť, že DDHP dáva malým a stredným podnikom 15 rokov na to, aby sa prispôsobili zmenám;

| 20. | je presvedčený, že rozvoj ľudských zdrojov v regióne je rozhodujúci pre zabezpečenie prínosov z revidovaného systému obchodovania, a podporuje vytváranie stimulov na udržanie a získavanie kvalifikovaných a vzdelaných pracovníkov pre Pobrežie Slonoviny; |
| --- | --- |

20.

je presvedčený, že rozvoj ľudských zdrojov v regióne je rozhodujúci pre zabezpečenie prínosov z revidovaného systému obchodovania, a podporuje vytváranie stimulov na udržanie a získavanie kvalifikovaných a vzdelaných pracovníkov pre Pobrežie Slonoviny;

| 21. | vyjadruje nepretržitú podporu úplnej DHP medzi Európskym spoločenstvom a Pobrežím Slonoviny; domnieva sa, že kľúčové oblasti, ktoré treba prerokovať, zahŕňajú:






  i) | pravidlá ochrany významných miestnych začínajúcich priemyselných odvetví na rozvojové účely; |
| --- | --- | --- |

21.

vyjadruje nepretržitú podporu úplnej DHP medzi Európskym spoločenstvom a Pobrežím Slonoviny; domnieva sa, že kľúčové oblasti, ktoré treba prerokovať, zahŕňajú:

i)

pravidlá ochrany významných miestnych začínajúcich priemyselných odvetví na rozvojové účely;

| ii) | kľúčovú oblasť rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré nezahŕňajú len západné technológie, ale aj biodiverzitu a tradičné znalosti; rokovania o právach duševného vlastníctva nesmú presahovať pravidlá WTO a od členských či nečlenských štátov WTO zo západnej Afriky požadovať plnenie povinností TRIPS+; |
| --- | --- |

ii)

kľúčovú oblasť rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré nezahŕňajú len západné technológie, ale aj biodiverzitu a tradičné znalosti; rokovania o právach duševného vlastníctva nesmú presahovať pravidlá WTO a od členských či nečlenských štátov WTO zo západnej Afriky požadovať plnenie povinností TRIPS+;

| iii) | doložku o ľudských právach; |
| --- | --- |

iii)

doložku o ľudských právach;

| iv) | kapitolu o ochrane biodiverzity a lesov Guinejského zálivu, ktorá by posilnila mechanizmus FLEGT; |
| --- | --- |

iv)

kapitolu o ochrane biodiverzity a lesov Guinejského zálivu, ktorá by posilnila mechanizmus FLEGT;

| v) | v odôvodnených prípadoch umožnenie daní na rozvojové účely; |
| --- | --- |

v)

v odôvodnených prípadoch umožnenie daní na rozvojové účely;

| vi) | transparentnosť vládneho obstarávania, ktoré bude otvorené pre dodávateľov EÚ a začne sa v čase, keď to bude vyhovovať potrebám Pobrežia Slonoviny; |
| --- | --- |

vi)

transparentnosť vládneho obstarávania, ktoré bude otvorené pre dodávateľov EÚ a začne sa v čase, keď to bude vyhovovať potrebám Pobrežia Slonoviny;

| vii) | pracovné víza, ktoré musia byť dostupné pre štátnych príslušníkov Pobrežia Slonoviny na dobu najmenej 24 mesiacov, aby mohli pracovať ako opatrovatelia a v podobných profesiách; |
| --- | --- |

vii)

pracovné víza, ktoré musia byť dostupné pre štátnych príslušníkov Pobrežia Slonoviny na dobu najmenej 24 mesiacov, aby mohli pracovať ako opatrovatelia a v podobných profesiách;

| 22. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé výrobky vrátane cementu, benzínu a automobilov, ktorých nízke dovozné náklady môžu mať zásadný význam pre miestnych podnikateľov a začínajúce priemyselné odvetvia na vyššej úrovni hodnotového reťazca, boli z liberalizácie vyňaté; |
| --- | --- |

22.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé výrobky vrátane cementu, benzínu a automobilov, ktorých nízke dovozné náklady môžu mať zásadný význam pre miestnych podnikateľov a začínajúce priemyselné odvetvia na vyššej úrovni hodnotového reťazca, boli z liberalizácie vyňaté;

| 23. | trvá na tom, že každá úplná DHP by mala zahŕňať ustanovenia o základných normách riadnej správy verejných vecí, transparentnosti a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, že každá úplná DHP by mala zahŕňať ustanovenia o základných normách riadnej správy verejných vecí, transparentnosti a dodržiavania ľudských práv;

| 24. | je presvedčený, že úplná DHP poskytne občanom Pobrežia Slonoviny plné výhody, ak bude túto krajinu viesť zodpovedná a demokraticky zvolená vláda; vyjadruje nádej, že na Pobreží Slonoviny sa takáto vláda ujme moci v dohľadnom čase; |
| --- | --- |

24.

je presvedčený, že úplná DHP poskytne občanom Pobrežia Slonoviny plné výhody, ak bude túto krajinu viesť zodpovedná a demokraticky zvolená vláda; vyjadruje nádej, že na Pobreží Slonoviny sa takáto vláda ujme moci v dohľadnom čase;

| 25. | považuje za dôležité, aby sa pri implementácii DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil adekvátnu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom obchodných a rozvojových politík; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej DDHP; |
| --- | --- |

25.

považuje za dôležité, aby sa pri implementácii DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil adekvátnu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom obchodných a rozvojových politík; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej DDHP;

| 26. | vyzýva Radu a Komisiu, aby Európsky parlament počas prechodného obdobia rokovaní dostatočne včas informovali; |
| --- | --- |

26.

vyzýva Radu a Komisiu, aby Európsky parlament počas prechodného obdobia rokovaní dostatočne včas informovali;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby krajinám, ktoré nechcú uzavrieť úplnú DHP, poskytla realizovateľné alternatívy zaručujúce prístup na trh; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby krajinám, ktoré nechcú uzavrieť úplnú DHP, poskytla realizovateľné alternatívy zaručujúce prístup na trh;

| 28. | zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby presadzovala ich zapojenie do prebiehajúcich rokovaní; upozorňuje, že tento prístup si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby presadzovala ich zapojenie do prebiehajúcich rokovaní; upozorňuje, že tento prístup si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe;

| 29. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

29.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

(11)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0407.

(12)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/112

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - Ghana

P6_TA(2009)0177

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

2010/C 117 E/19

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej Ministerskej konferencii WTO v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení dauhaského kola rokovaní v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu Ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení dauhaského kola rokovaní po Ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (9) a svoju pozíciu z 5. júna 2008 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej,

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007, mája 2008 a novembra 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie o dohodách o hospodárskom partnerstve z 23. októbra 2007 (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie šiestej Ministerskej konferencie WTO prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc obchodu, ktoré 10. októbra 2006 schválila Generálna rada WTO,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá vymedzuje rozvojové ciele milénia (RCM) ako spoločne stanovené kritériá medzinárodného spoločenstva na odstránenie chudoby,

so zreteľom na komuniké z Gleneagles, ktoré bolo prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej Ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so štátmi AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré štátom AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, neboli v súlade s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

A.

keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so štátmi AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré štátom AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, neboli v súlade s pravidlami WTO,

| B. | keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| C. | keďže pravidlá WTO nevyžadujú, aby krajiny, ktoré podpísali DHP, uskutočnili liberalizáciu v oblasti služieb, investícií, verejného obstarávania, práv duševného vlastníctva, hospodárskej súťaže, podpory obchodu, ochrany údajov, pohybu kapitálu alebo zdaňovania, a keďže rokovania o týchto záležitostiach by sa mali uskutočniť len v prípade ochoty na oboch stranách; keďže deklarované ciele DHP týkajúce sa posilnenia rozvoja a zníženia chudoby treba plniť pomocou progresívnej, vhodne navrhnutej liberalizácie obchodu založenej na rozvojových kritériách, ktorá môže zohrávať úlohu pri podpore rozmanitosti na trhu, hospodárskeho rastu a rozvoja, |
| --- | --- |

C.

keďže pravidlá WTO nevyžadujú, aby krajiny, ktoré podpísali DHP, uskutočnili liberalizáciu v oblasti služieb, investícií, verejného obstarávania, práv duševného vlastníctva, hospodárskej súťaže, podpory obchodu, ochrany údajov, pohybu kapitálu alebo zdaňovania, a keďže rokovania o týchto záležitostiach by sa mali uskutočniť len v prípade ochoty na oboch stranách; keďže deklarované ciele DHP týkajúce sa posilnenia rozvoja a zníženia chudoby treba plniť pomocou progresívnej, vhodne navrhnutej liberalizácie obchodu založenej na rozvojových kritériách, ktorá môže zohrávať úlohu pri podpore rozmanitosti na trhu, hospodárskeho rastu a rozvoja,

| D. | keďže Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy vo svojich záveroch z 26. – 27. mája 2008 zdôraznila potrebu pružného prístupu a súčasného zabezpečenia náležitého pokroku a vyzýva Komisiu, aby využila všetku pružnosť a asymetriu, ktorú WTO umožňuje, s cieľom zohľadniť rôznorodé potreby a úrovne rozvoja krajín a regiónov AKT, |
| --- | --- |

D.

keďže Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy vo svojich záveroch z 26. – 27. mája 2008 zdôraznila potrebu pružného prístupu a súčasného zabezpečenia náležitého pokroku a vyzýva Komisiu, aby využila všetku pružnosť a asymetriu, ktorú WTO umožňuje, s cieľom zohľadniť rôznorodé potreby a úrovne rozvoja krajín a regiónov AKT,

| E. | keďže predošlý obchodný preferenčný systém nebol schopný prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách, |
| --- | --- |

E.

keďže predošlý obchodný preferenčný systém nebol schopný prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách,

| F. | keďže dočasné dohody o hospodárskom partnerstve sú dohodami o obchode s tovarom zameranými na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Úniou a mali by sa považovať za dočasné riešenie, zatiaľ čo prebiehajú rokovania o uzatvorení komplexnej DHP s regiónom západnej Afriky, |
| --- | --- |

F.

keďže dočasné dohody o hospodárskom partnerstve sú dohodami o obchode s tovarom zameranými na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Úniou a mali by sa považovať za dočasné riešenie, zatiaľ čo prebiehajú rokovania o uzatvorení komplexnej DHP s regiónom západnej Afriky,

| G. | keďže celkový dosah obchodných pravidiel stanovených prostredníctvom DHP by mohol byť omnoho väčší než odstránenie colných taríf, |
| --- | --- |

G.

keďže celkový dosah obchodných pravidiel stanovených prostredníctvom DHP by mohol byť omnoho väčší než odstránenie colných taríf,

| H. | keďže podľa článku 37 ods. 6 Dohody z Cotonou majú krajiny AKT právo preskúmať alternatívy k DHP, |
| --- | --- |

H.

keďže podľa článku 37 ods. 6 Dohody z Cotonou majú krajiny AKT právo preskúmať alternatívy k DHP,

| I. | keďže dočasné DHP predstavujú odrazový mostík smerom k úplným DHP, |
| --- | --- |

I.

keďže dočasné DHP predstavujú odrazový mostík smerom k úplným DHP,

| J. | keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s prechodným obdobím pre ryžu (2010) a cukor (2015), |
| --- | --- |

J.

keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s prechodným obdobím pre ryžu (2010) a cukor (2015),

| K. | keďže kapacitné úrovne medzi jednotlivými štátmi AKT, ako aj medzi AKT a Európskou úniou sa značne líšia, |
| --- | --- |

K.

keďže kapacitné úrovne medzi jednotlivými štátmi AKT, ako aj medzi AKT a Európskou úniou sa značne líšia,

| L. | keďže medzi hospodárstvami EÚ a krajín AKT je obmedzená hospodárska súťaž, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale ktorý potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupný materiál pre domáci priemysel, |
| --- | --- |

L.

keďže medzi hospodárstvami EÚ a krajín AKT je obmedzená hospodárska súťaž, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale ktorý potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupný materiál pre domáci priemysel,

| M. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, aby mohol plne využiť príležitosti v medzinárodnom obchode, |
| --- | --- |

M.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, aby mohol plne využiť príležitosti v medzinárodnom obchode,

| N. | keďže s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo rovnako ako s vývozcom s najväčšími výhodami, je v textoch DHP zahrnutá doložka najvyšších výhod, ktorá stanovuje bežné, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, |
| --- | --- |

N.

keďže s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo rovnako ako s vývozcom s najväčšími výhodami, je v textoch DHP zahrnutá doložka najvyšších výhod, ktorá stanovuje bežné, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru,

| O. | keďže medzi Európskym spoločenstvom a krajinami AKT prebiehajú rokovania o nových, zlepšených pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré by potenciálne mohli priniesť krajinám AKT značné výhody, keby sa primerane vykonávali a venovala sa náležitá pozornosť nižšej úrovni ich kapacít, |
| --- | --- |

O.

keďže medzi Európskym spoločenstvom a krajinami AKT prebiehajú rokovania o nových, zlepšených pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré by potenciálne mohli priniesť krajinám AKT značné výhody, keby sa primerane vykonávali a venovala sa náležitá pozornosť nižšej úrovni ich kapacít,

| P. | keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc obchodu je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti, |
| --- | --- |

P.

keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc obchodu je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti,

| Q. | keďže úplná DHP nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi krajinami AKT a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach, |
| --- | --- |

Q.

keďže úplná DHP nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi krajinami AKT a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach,

| R. | keďže obchodná bilancia medzi Európskou úniou a Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov (ECOWAS) zodpovedá obchodu medzi regiónmi, |
| --- | --- |

R.

keďže obchodná bilancia medzi Európskou úniou a Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov (ECOWAS) zodpovedá obchodu medzi regiónmi,

| S. | keďže Ghana je členom spoločenstva ECOWAS, ktoré má 15 členov; keďže medzi jednotlivými štátmi tohto regiónu sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o ich veľkosť a úroveň HDP, |
| --- | --- |

S.

keďže Ghana je členom spoločenstva ECOWAS, ktoré má 15 členov; keďže medzi jednotlivými štátmi tohto regiónu sú veľké rozdiely, pokiaľ ide o ich veľkosť a úroveň HDP,

| T. | keďže 12 z 15 krajín, ktoré tvoria ECOWAS, sa považuje za najmenej rozvinuté krajiny, |
| --- | --- |

T.

keďže 12 z 15 krajín, ktoré tvoria ECOWAS, sa považuje za najmenej rozvinuté krajiny,

| U. | keďže Ghana, Pobrežie slonoviny a Nigéria sa medzi najmenej rozvinuté krajiny nezaraďujú; keďže rozdielne úrovne vládnych zdrojov a kapacity v regionálnej skupine ECOWAS môžu mať preto za následok možné ťažkosti, keďže väčšina jeho členov sa považuje za najmenej rozvinuté krajiny, |
| --- | --- |

U.

keďže Ghana, Pobrežie slonoviny a Nigéria sa medzi najmenej rozvinuté krajiny nezaraďujú; keďže rozdielne úrovne vládnych zdrojov a kapacity v regionálnej skupine ECOWAS môžu mať preto za následok možné ťažkosti, keďže väčšina jeho členov sa považuje za najmenej rozvinuté krajiny,

| 1. | potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ s krajinami AKT, podporujú hospodársku diverzifikáciu a regionálnu integráciu a znižujú chudobu v krajinách AKT; |
| --- | --- |

1.

potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ s krajinami AKT, podporujú hospodársku diverzifikáciu a regionálnu integráciu a znižujú chudobu v krajinách AKT;

| 2. | je si vedomý výhod, ktoré vývozcom prinieslo uzatvorenie dočasnej DHP medzi Európskou úniou na jednej strane a krajinami AKT na druhej strane, a to vo forme rozšírenia možností vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007, a teda aj zachovania a značného rozšírenia príležitostí pre Ghanu na vývoz do Únie prostredníctvom plného prístupu na trh a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru; |
| --- | --- |

2.

je si vedomý výhod, ktoré vývozcom prinieslo uzatvorenie dočasnej DHP medzi Európskou úniou na jednej strane a krajinami AKT na druhej strane, a to vo forme rozšírenia možností vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007, a teda aj zachovania a značného rozšírenia príležitostí pre Ghanu na vývoz do Únie prostredníctvom plného prístupu na trh a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru;

| 3. | víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Úniou; |
| --- | --- |

3.

víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Úniou;

| 4. | zdôrazňuje, že DHP s Ghanou nesmie za žiadnych okolností ohroziť súdržnosť alebo oslabiť regionálnu integráciu krajín ECOWAS; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že DHP s Ghanou nesmie za žiadnych okolností ohroziť súdržnosť alebo oslabiť regionálnu integráciu krajín ECOWAS;

| 5. | pripomína, že hoci dočasná DHP je v súlade s pravidlami WTO a možno ju považovať za prvý krok procesu, nemusí automaticky viesť k úplnej DHP; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že hoci dočasná DHP je v súlade s pravidlami WTO a možno ju považovať za prvý krok procesu, nemusí automaticky viesť k úplnej DHP;

| 6. | pripomína, že pravidlá WTO si nevyžadujú ani nezakazujú dohody o službách alebo tzv. singapurských otázkach; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že pravidlá WTO si nevyžadujú ani nezakazujú dohody o službách alebo tzv. singapurských otázkach;

| 7. | oceňuje stanovenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov v ich rokovaniach o komplexnej DHP; |
| --- | --- |

7.

oceňuje stanovenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov v ich rokovaniach o komplexnej DHP;

| 8. | nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a v záujme zvýšenia liberalizácie obchodu so službami podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu s tovarom; |
| --- | --- |

8.

nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a v záujme zvýšenia liberalizácie obchodu so službami podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu s tovarom;

| 9. | nalieha na Komisiu, aby na Ghanu nevyvíjala neprimeraný nátlak, pokiaľ ide o prijatie záväzkov týkajúcich sa liberalizácie v oblasti verejných služieb a tzv. singapurských otázok; |
| --- | --- |

9.

nalieha na Komisiu, aby na Ghanu nevyvíjala neprimeraný nátlak, pokiaľ ide o prijatie záväzkov týkajúcich sa liberalizácie v oblasti verejných služieb a tzv. singapurských otázok;

| 10. | vyzýva Úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť prechod hospodárstiev po podpísaní dočasnej DHP; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť prechod hospodárstiev po podpísaní dočasnej DHP;

| 11. | žiada Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu Pomoci pre obchod; |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu Pomoci pre obchod;

| 12. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región západnej Afriky získal primeraný a spravodlivý podiel; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc obchodu obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región západnej Afriky získal primeraný a spravodlivý podiel;

| 13. | požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len jednoduché preskupenie prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF), a že by mali byť v súlade s prioritami Ghany a že ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; vyjadruje nesúhlas s akýmkoľvek druhom podmienenosti v súvislosti s DHP, pokiaľ ide o prideľovanie európskej pomoci, a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom desiateho ERF zostane nezávislý od výsledkov a tempa rokovaní; |
| --- | --- |

13.

požaduje skoré určenie a poskytnutie podielu zo zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len jednoduché preskupenie prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF), a že by mali byť v súlade s prioritami Ghany a že ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; vyjadruje nesúhlas s akýmkoľvek druhom podmienenosti v súvislosti s DHP, pokiaľ ide o prideľovanie európskej pomoci, a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom desiateho ERF zostane nezávislý od výsledkov a tempa rokovaní;

| 14. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Európskou úniou; |
| --- | --- |

14.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Európskou úniou;

| 15. | zdôrazňuje význam transparentného riadenia prírodných zdrojov, keďže sú kľúčovým faktorom rozvoja; nalieha na účastníkov rokovaní o úplnej DHP, aby plne zohľadnili takýto mechanizmus a uviedli najlepšie postupy potrebné na dosiahnutie toho, aby Ghana mohla z týchto zdrojov získať maximálny prínos; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje uznesenie z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (11) a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ a výrobnými zariadeniami v krajinách AKT budú dodržiavať základné normy Medzinárodnej organizácie práce, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody, s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje význam transparentného riadenia prírodných zdrojov, keďže sú kľúčovým faktorom rozvoja; nalieha na účastníkov rokovaní o úplnej DHP, aby plne zohľadnili takýto mechanizmus a uviedli najlepšie postupy potrebné na dosiahnutie toho, aby Ghana mohla z týchto zdrojov získať maximálny prínos; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje uznesenie z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (11) a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ a výrobnými zariadeniami v krajinách AKT budú dodržiavať základné normy Medzinárodnej organizácie práce, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody, s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami;

| 16. | zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov;

| 17. | podporuje ďalšie znižovanie colných sadzieb medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia; |
| --- | --- |

17.

podporuje ďalšie znižovanie colných sadzieb medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia;

| 18. | víta rozvoj colnej únie v západoafrickom zoskupení a snahy o vytvorenie menovej únie najmä vzhľadom na výhody, ktoré by firmy mohli získať prostredníctvom synchronizácie západoafrického regiónu, čo by znamenalo rozšírenie trhu, viac obchodných príležitostí a možností na vytvorenie úspor zo zvýšenej výroby; |
| --- | --- |

18.

víta rozvoj colnej únie v západoafrickom zoskupení a snahy o vytvorenie menovej únie najmä vzhľadom na výhody, ktoré by firmy mohli získať prostredníctvom synchronizácie západoafrického regiónu, čo by znamenalo rozšírenie trhu, viac obchodných príležitostí a možností na vytvorenie úspor zo zvýšenej výroby;

| 19. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy – s jasnou úlohou a vplyvom – na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami; zdôrazňuje, že najneskôr do piatich rokov od podpísania dočasnej DHP treba uskutočniť jej komplexné preskúmanie, ktoré sa zameria na jej sociálno-ekonomický dosah vrátane nákladov a dôsledkov jej vykonávania a umožní zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy, pokiaľ ide o jej uplatňovanie; |
| --- | --- |

19.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy – s jasnou úlohou a vplyvom – na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami; zdôrazňuje, že najneskôr do piatich rokov od podpísania dočasnej DHP treba uskutočniť jej komplexné preskúmanie, ktoré sa zameria na jej sociálno-ekonomický dosah vrátane nákladov a dôsledkov jej vykonávania a umožní zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy, pokiaľ ide o jej uplatňovanie;

| 20. | trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby špecifikovali, na aké účely sú potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na zloženie monitorovacieho mechanizmu DHP; |
| --- | --- |

20.

trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby špecifikovali, na aké účely sú potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na zloženie monitorovacieho mechanizmu DHP;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre to, aby sa znovu otvorili rokovania o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre to, aby sa znovu otvorili rokovania o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách;

| 22. | je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nie alternatívou pre krajiny AKT; |
| --- | --- |

22.

je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nie alternatívou pre krajiny AKT;

| 23. | rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk, vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia úplnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania; |
| --- | --- |

23.

rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk, vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia úplnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania;

| 24. | poukazuje na veľkú priepasť medzi úrovňami verejných výdavkov na dotácie a podporu poľnohospodárstva, zatiaľ čo EÚ vynakladá 55 miliárd EUR ročne a USA 55 miliárd USD ročne a Ghana od roku 1980 neposkytla svojim poľnohospodárom/výrobcom poľnohospodárskych výrobkov žiadne dotácie; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na veľkú priepasť medzi úrovňami verejných výdavkov na dotácie a podporu poľnohospodárstva, zatiaľ čo EÚ vynakladá 55 miliárd EUR ročne a USA 55 miliárd USD ročne a Ghana od roku 1980 neposkytla svojim poľnohospodárom/výrobcom poľnohospodárskych výrobkov žiadne dotácie;

| 25. | vyjadruje presvedčenie, že napriek tomu, že ghanské poľnohospodárske výrobky majú prednostný prístup na európsky trh, rozvoj ghanskej poľnohospodárskej výroby nemožno dosiahnuť prostredníctvom DHP, pokiaľ sa neposilní výrobná kapacita a nedôjde k jej modernizácii prostredníctvom technických a finančných investícií; |
| --- | --- |

25.

vyjadruje presvedčenie, že napriek tomu, že ghanské poľnohospodárske výrobky majú prednostný prístup na európsky trh, rozvoj ghanskej poľnohospodárskej výroby nemožno dosiahnuť prostredníctvom DHP, pokiaľ sa neposilní výrobná kapacita a nedôjde k jej modernizácii prostredníctvom technických a finančných investícií;

| 26. | konštatuje, že to znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT znižovaním ich konkurencieschopnosti tak doma, ako aj v zahraničí, keďže ich výrobky sú v reálnych číslach drahšie ako dotované výrobky EÚ a USA; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že to znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT znižovaním ich konkurencieschopnosti tak doma, ako aj v zahraničí, keďže ich výrobky sú v reálnych číslach drahšie ako dotované výrobky EÚ a USA;

| 27. | podporuje preto dohodnuté výnimky z colného sadzobníka zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách; |
| --- | --- |

27.

podporuje preto dohodnuté výnimky z colného sadzobníka zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách;

| 28. | poznamenáva, že v prípade Ghany bolo dohodnuté, že pre položky ako kuracie a iné druhy mäsa, rajčiny, cibuľa, cukor, tabak a pivo budú platiť výnimky z colného sadzobníka; |
| --- | --- |

28.

poznamenáva, že v prípade Ghany bolo dohodnuté, že pre položky ako kuracie a iné druhy mäsa, rajčiny, cibuľa, cukor, tabak a pivo budú platiť výnimky z colného sadzobníka;

| 29. | zdôrazňuje, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru mala podporovať vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach, akým je poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel týkajúcich sa pôvodu tovaru mala podporovať vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach, akým je poľnohospodárstvo;

| 30. | uznáva, že dočasná DHP už zahŕňa kapitolu o rozvojovej spolupráci (hlava 2), ktorá sa vzťahuje na rozvojovú spoluprácu, fiškálne opatrenia, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov a infraštruktúru na podporu podnikania, ktorú treba v plnej miere vykonávať; zdôrazňuje, že v rámci úplnej regionálnej dohody je naliehavé uzatvoriť kapitoly o službách, investíciách a pravidlách v oblasti obchodu, a vyzýva obe strany, aby dodržali svoj dohodnutý záväzok uzatvoriť rokovania o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní, len ak sa vytvoria zodpovedajúce kapacity; |
| --- | --- |

30.

uznáva, že dočasná DHP už zahŕňa kapitolu o rozvojovej spolupráci (hlava 2), ktorá sa vzťahuje na rozvojovú spoluprácu, fiškálne opatrenia, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov a infraštruktúru na podporu podnikania, ktorú treba v plnej miere vykonávať; zdôrazňuje, že v rámci úplnej regionálnej dohody je naliehavé uzatvoriť kapitoly o službách, investíciách a pravidlách v oblasti obchodu, a vyzýva obe strany, aby dodržali svoj dohodnutý záväzok uzatvoriť rokovania o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní, len ak sa vytvoria zodpovedajúce kapacity;

| 31. | zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv;

| 32. | poukazuje na to, že DHP by mali prispievať k dosiahnutiu RCM; |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že DHP by mali prispievať k dosiahnutiu RCM;

| 33. | vyzýva rokujúce strany, aby do dohody zahrnuli aj záväzné pravidlá týkajúce sa investícií, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania, ktoré by mohli výrazne posilniť pozíciu Ghany ako obchodnej a investičnej destinácie, a poukazuje na to, že keďže tieto pravidlá sa budú všeobecne uplatňovať, budú prínosom tak pre spotrebiteľov, ako aj pre miestne verejné správy; |
| --- | --- |

33.

vyzýva rokujúce strany, aby do dohody zahrnuli aj záväzné pravidlá týkajúce sa investícií, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania, ktoré by mohli výrazne posilniť pozíciu Ghany ako obchodnej a investičnej destinácie, a poukazuje na to, že keďže tieto pravidlá sa budú všeobecne uplatňovať, budú prínosom tak pre spotrebiteľov, ako aj pre miestne verejné správy;

| 34. | poukazuje na dôležitosť vstupov od neštátnych subjektov a iných zainteresovaných strán v regióne ECOWAS, ako aj na význam analýzy vplyvu DHP, čím sa napomôže vytvoreniu skutočného partnerstva potrebného na monitorovanie DHP; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na dôležitosť vstupov od neštátnych subjektov a iných zainteresovaných strán v regióne ECOWAS, ako aj na význam analýzy vplyvu DHP, čím sa napomôže vytvoreniu skutočného partnerstva potrebného na monitorovanie DHP;

| 35. | požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť výhody dočasnej DHP partnerským krajinám bez zbytočného odkladu; |
| --- | --- |

35.

požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť výhody dočasnej DHP partnerským krajinám bez zbytočného odkladu;

| 36. | odporúča uplatňovať pružný, na mieru vytvorený a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti zohľadnila najmä požiadavku Ghany týkajúcu sa rozvojových hľadísk zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008; |
| --- | --- |

36.

odporúča uplatňovať pružný, na mieru vytvorený a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti zohľadnila najmä požiadavku Ghany týkajúcu sa rozvojových hľadísk zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008;

| 37. | povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva ich, aby prijali všetky opatrenia potrebné k tomu, aby mohli uzavrieť úplnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu; |
| --- | --- |

37.

povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva ich, aby prijali všetky opatrenia potrebné k tomu, aby mohli uzavrieť úplnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu;

| 38. | zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť doložka o revízii a celkové posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali vykonať do troch až piatich rokov od podpísania dohody; požaduje, aby bol do každej revízie dohody zapojený Európsky parlament, ako aj ghanský parlament; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť doložka o revízii a celkové posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali vykonať do troch až piatich rokov od podpísania dohody; požaduje, aby bol do každej revízie dohody zapojený Európsky parlament, ako aj ghanský parlament;

| 39. | zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich systematické zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; domnieva sa, že toto si vyžaduje, aby bol medzi Úniou a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý bude založený na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich systematické zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; domnieva sa, že toto si vyžaduje, aby bol medzi Úniou a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý bude založený na participatívnom prístupe;

| 40. | považuje za dôležité, aby sa na účely vykonávania DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP; |
| --- | --- |

40.

považuje za dôležité, aby sa na účely vykonávania DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; domnieva sa, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a aktívne koordinovať svoju činnosť s činnosťou Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP;

| 41. | trvá na tom, aby bol Európsky parlament v plnej miere informovaný a aby sa zapojil do prechodného rokovacieho procesu; |
| --- | --- |

41.

trvá na tom, aby bol Európsky parlament v plnej miere informovaný a aby sa zapojil do prechodného rokovacieho procesu;

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

42.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s.126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

(11)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/118

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o partnerstve ES - tichomorské štáty

P6_TA(2009)0178

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na strane druhej

2010/C 117 E/20

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej Ministerskej konferencii WTO v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení dauhaského kola rokovaní v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu Ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení dauhaského kola rokovaní po Ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (9), a na svoju pozíciu z 5. júna 2008 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi tichomorskými štátmi na jednej strane a Európskym spoločenstvom na strane druhej,

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie o dohodách o hospodárskom partnerstve z 23. októbra 2007 (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej Ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie šiestej Ministerskej konferencie WTO prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc pre obchod, ktoré 10. októbra 2006 schválila Generálna rada WTO,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu Organizácie Spojených národov z 8. septembra 2000, ktorá stanovuje rozvojové ciele milénia (RCM) ako spoločne stanovené kritériá medzinárodného spoločenstva na odstránenie chudoby,

so zreteľom na komuniké z Gleneagles, ktoré bolo prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže od 1. januára 2008 predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so štátmi AKT, ktoré štátom AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, už nie sú v súlade s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

A.

keďže od 1. januára 2008 predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so štátmi AKT, ktoré štátom AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, už nie sú v súlade s pravidlami WTO,

| B. | keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| C. | keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj, |
| --- | --- |

C.

keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj,

| D. | keďže dočasné DHP sú dohody o obchode s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou, |
| --- | --- |

D.

keďže dočasné DHP sú dohody o obchode s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou,

| E. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, |
| --- | --- |

E.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým,

| F. | keďže dočasné DHP sa zameriavajú na obchod s tovarom a na súlad s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

F.

keďže dočasné DHP sa zameriavajú na obchod s tovarom a na súlad s pravidlami WTO,

| G. | keďže pravidlá WTO nevyžadujú ani nezakazujú krajinám DHP, aby prijímali záväzky týkajúce sa liberalizácie v oblasti služieb, |
| --- | --- |

G.

keďže pravidlá WTO nevyžadujú ani nezakazujú krajinám DHP, aby prijímali záväzky týkajúce sa liberalizácie v oblasti služieb,

| H. | keďže dosah záväzkov obsiahnutých v dohodách na krajiny a regióny by mohol byť veľmi výrazný, |
| --- | --- |

H.

keďže dosah záväzkov obsiahnutých v dohodách na krajiny a regióny by mohol byť veľmi výrazný,

| I. | keďže zo 14 + 1 (Východný Timor) tichomorských štátov AKT podpísali doteraz dočasné DHP len Papua-Nová Guinea a Republika fidžijských ostrovov, |
| --- | --- |

I.

keďže zo 14 + 1 (Východný Timor) tichomorských štátov AKT podpísali doteraz dočasné DHP len Papua-Nová Guinea a Republika fidžijských ostrovov,

| J. | keďže dočasná DHP môže pravdepodobne ovplyvniť rozsah a obsah budúcich dohôd medzi Papuou-Novou Guineou a Republikou fidžijských ostrovov a ostatnými obchodnými partnermi a postoj regiónu pri rokovaniach, |
| --- | --- |

J.

keďže dočasná DHP môže pravdepodobne ovplyvniť rozsah a obsah budúcich dohôd medzi Papuou-Novou Guineou a Republikou fidžijských ostrovov a ostatnými obchodnými partnermi a postoj regiónu pri rokovaniach,

| K. | keďže medzi Európskou úniou a tichomorskými štátmi existuje len slabá hospodárska súťaž vzhľadom na skutočnosť, že väčšinu vývozu EÚ tvoria tovary, ktoré tichomorské štáty nevyrábajú, ale často ich potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupný materiál pre domáci priemysel, |
| --- | --- |

K.

keďže medzi Európskou úniou a tichomorskými štátmi existuje len slabá hospodárska súťaž vzhľadom na skutočnosť, že väčšinu vývozu EÚ tvoria tovary, ktoré tichomorské štáty nevyrábajú, ale často ich potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupný materiál pre domáci priemysel,

| L. | keďže v súčasnej politickej situácii má Fidži vojenskú vládu a akákoľvek úplná DHP by mala byť podmienená dohodnutým plánom vedúcim k demokratickým voľbám so súhlasom všetkých príslušných politických skupín na Fidži, |
| --- | --- |

L.

keďže v súčasnej politickej situácii má Fidži vojenskú vládu a akákoľvek úplná DHP by mala byť podmienená dohodnutým plánom vedúcim k demokratickým voľbám so súhlasom všetkých príslušných politických skupín na Fidži,

| M. | keďže Rada vyzvala na urýchlené a plné nastolenie demokracie, ako aj na čo najskorší návrat civilnej vlády, |
| --- | --- |

M.

keďže Rada vyzvala na urýchlené a plné nastolenie demokracie, ako aj na čo najskorší návrat civilnej vlády,

| N. | keďže tichomorská regionálna skupina krajín AKT pozostáva zo 14 naširoko roztrúsených ostrovných štátov a Východného Timoru s celkovým počtom obyvateľstva menej než 8 miliónov ľudí; keďže tichomorské krajiny sa viac než krajiny v ktoromkoľvek inom regióne vo výraznej miere odlišujú vo veľkosti a v charakteristikách, pričom najväčšia Papua-Nová Guinea je tritisíckrát väčšia než najmenšia krajina Niue, |
| --- | --- |

N.

keďže tichomorská regionálna skupina krajín AKT pozostáva zo 14 naširoko roztrúsených ostrovných štátov a Východného Timoru s celkovým počtom obyvateľstva menej než 8 miliónov ľudí; keďže tichomorské krajiny sa viac než krajiny v ktoromkoľvek inom regióne vo výraznej miere odlišujú vo veľkosti a v charakteristikách, pričom najväčšia Papua-Nová Guinea je tritisíckrát väčšia než najmenšia krajina Niue,

| O. | keďže rybolov a s ním súvisiace činnosti a odvetvia predstavujú najväčší potenciál pre nárast vývozu v budúcnosti, |
| --- | --- |

O.

keďže rybolov a s ním súvisiace činnosti a odvetvia predstavujú najväčší potenciál pre nárast vývozu v budúcnosti,

| P. | keďže nové pravidlá obchodovania musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, |
| --- | --- |

P.

keďže nové pravidlá obchodovania musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu,

| Q. | keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc pre obchod je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti, |
| --- | --- |

Q.

keďže cieľom iniciatívy EÚ Pomoc pre obchod je podporiť schopnosti rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti,

| R. | keďže Európska únia a krajiny AKT rokujú o nových, pružnejších a zlepšených pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré prinesú značné výhody, ak sa budú riadne implementovať a náležite sa zohľadní ich nižšia kapacita, |
| --- | --- |

R.

keďže Európska únia a krajiny AKT rokujú o nových, pružnejších a zlepšených pravidlách týkajúcich sa pôvodu tovaru, ktoré prinesú značné výhody, ak sa budú riadne implementovať a náležite sa zohľadní ich nižšia kapacita,

| S. | keďže kalendár prebiehajúcich rokovaní od dočasnej k úplnej DHP medzi Európskou úniou a tichomorskými štátmi vychádza z predpokladu, že dohoda sa uzavrie do konca roku 2009, |
| --- | --- |

S.

keďže kalendár prebiehajúcich rokovaní od dočasnej k úplnej DHP medzi Európskou úniou a tichomorskými štátmi vychádza z predpokladu, že dohoda sa uzavrie do konca roku 2009,

| 1. | zdôrazňuje, že takéto dohody sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tri ciele: ponúknuť krajinám AKT podporu trvalo udržateľného rozvoja, podporiť ich účasť na svetovom obchode a posilniť proces regionalizácie; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že takéto dohody sa nemôžu považovať za uspokojivé, pokiaľ nedosiahnu tri ciele: ponúknuť krajinám AKT podporu trvalo udržateľného rozvoja, podporiť ich účasť na svetovom obchode a posilniť proces regionalizácie;

| 2. | zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto dohody je prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu RCM a dosiahnuť tieto ciele: poskytnutie podpory krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, podporovanie ich účasti na svetovom obchode, posilnenie procesu regionalizácie, oživenie obchodu medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podpora hospodárskej diverzifikácie v krajinách AKT; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto dohody je prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv prispieť k dosiahnutiu RCM a dosiahnuť tieto ciele: poskytnutie podpory krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, podporovanie ich účasti na svetovom obchode, posilnenie procesu regionalizácie, oživenie obchodu medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podpora hospodárskej diverzifikácie v krajinách AKT;

| 3. | zdôrazňuje, že na to, aby sa dosiahla ochrana pred možnými nežiaducimi dôsledkami otvorenia sa hospodárstiev tichomorských štátov, sa podpora Európskej únie musí poskytnúť tak, aby prostredníctvom obchodných preferencií priniesla skutočné výhody a hospodársky a sociálny rozvoj; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že na to, aby sa dosiahla ochrana pred možnými nežiaducimi dôsledkami otvorenia sa hospodárstiev tichomorských štátov, sa podpora Európskej únie musí poskytnúť tak, aby prostredníctvom obchodných preferencií priniesla skutočné výhody a hospodársky a sociálny rozvoj;

| 4. | je presvedčený, že DHP musí podporovať a zvyšovať obchod, hospodársky rast, regionálnu integráciu, ekonomickú diverzifikáciu a zmierňovať chudobu; |
| --- | --- |

4.

je presvedčený, že DHP musí podporovať a zvyšovať obchod, hospodársky rast, regionálnu integráciu, ekonomickú diverzifikáciu a zmierňovať chudobu;

| 5. | povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky kroky potrebné k tomu, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu; |
| --- | --- |

5.

povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky kroky potrebné k tomu, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu;

| 6. | uznáva význam a výhody dosiahnutia dohôd medzi Európskou úniou a jej partnermi z AKT, ktoré sú v súlade so zásadami WTO, pretože bez takýchto dohôd by naše obchodné vzťahy a ich rozvoj boli vo veľkej miere narušené; ukázalo sa to vo výhodách pre vývozcov a náraste obchodu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007; |
| --- | --- |

6.

uznáva význam a výhody dosiahnutia dohôd medzi Európskou úniou a jej partnermi z AKT, ktoré sú v súlade so zásadami WTO, pretože bez takýchto dohôd by naše obchodné vzťahy a ich rozvoj boli vo veľkej miere narušené; ukázalo sa to vo výhodách pre vývozcov a náraste obchodu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007;

| 7. | víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou; |
| --- | --- |

7.

víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou;

| 8. | vyzdvihuje podpísanie dočasnej DHP ako kroku potrebného k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v tomto regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť pokračujúcich rokovaní s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie; |
| --- | --- |

8.

vyzdvihuje podpísanie dočasnej DHP ako kroku potrebného k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v tomto regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť pokračujúcich rokovaní s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie;

| 9. | uznáva vytvorenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky (MSP), aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných tichomorských štátov, aby naďalej podporovali záujmy MSP v ich rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP; |
| --- | --- |

9.

uznáva vytvorenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky (MSP), aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných tichomorských štátov, aby naďalej podporovali záujmy MSP v ich rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP;

| 10. | nalieha na Komisiu, aby na tichomorské štáty nevyvíjala nátlak, pokiaľ ide o prijatie záväzkov týkajúcich sa liberalizácie v oblasti služieb a tzv. singapurských otázok; |
| --- | --- |

10.

nalieha na Komisiu, aby na tichomorské štáty nevyvíjala nátlak, pokiaľ ide o prijatie záväzkov týkajúcich sa liberalizácie v oblasti služieb a tzv. singapurských otázok;

| 11. | nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a v záujme zvýšenia liberalizácie obchodu a služieb rozšírili takéto reformy nad rámec obchodu a tovarov; |
| --- | --- |

11.

nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a v záujme zvýšenia liberalizácie obchodu a služieb rozšírili takéto reformy nad rámec obchodu a tovarov;

| 12. | vyzýva na zavedenie silného regulačného rámca v prípade rokovaní o službách, aby sa zaistilo univerzálne poskytovanie služieb a vylúčenie základných verejných služieb z rámca rokovaní; |
| --- | --- |

12.

vyzýva na zavedenie silného regulačného rámca v prípade rokovaní o službách, aby sa zaistilo univerzálne poskytovanie služieb a vylúčenie základných verejných služieb z rámca rokovaní;

| 13. | vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť rozvoj hospodárstiev po podpise dočasnej DHP; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť rozvoj hospodárstiev po podpise dočasnej DHP;

| 14. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou; |
| --- | --- |

14.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou;

| 15. | nalieha na rokujúce strany, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov, ak má byť DHP komplexná; |
| --- | --- |

15.

nalieha na rokujúce strany, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov, ak má byť DHP komplexná;

| 16. | zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje význam obchodu v rámci regiónu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov;

| 17. | podporuje ďalšie zníženie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia; |
| --- | --- |

17.

podporuje ďalšie zníženie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách;

| 19. | je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy, a nie alternatívou pre krajiny AKT; |
| --- | --- |

19.

je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy, a nie alternatívou pre krajiny AKT;

| 20. | rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk, vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia úplnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania; |
| --- | --- |

20.

rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk, vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia úplnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania;

| 21. | podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách; |
| --- | --- |

21.

podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách;

| 22. | požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť prínosy dočasnej DHP partnerským krajinám bez zbytočných odkladov; |
| --- | --- |

22.

požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť prínosy dočasnej DHP partnerským krajinám bez zbytočných odkladov;

| 23. | pripomína, že hoci dočasnú dohodu možno považovať za prvý krok procesu, z právneho hľadiska ide o celkom nezávislú medzinárodnú dohodu, ktorá nemusí zákonite viesť buď k úplnej DHP alebo k tomu, aby všetky pôvodné zmluvné strany dočasnej DHP podpísali úplnú DHP; |
| --- | --- |

23.

pripomína, že hoci dočasnú dohodu možno považovať za prvý krok procesu, z právneho hľadiska ide o celkom nezávislú medzinárodnú dohodu, ktorá nemusí zákonite viesť buď k úplnej DHP alebo k tomu, aby všetky pôvodné zmluvné strany dočasnej DHP podpísali úplnú DHP;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby ponúkla maximálnu pružnosť v pokračujúcich rokovaniach v súlade so závermi Rady o tejto otázke z mája 2008 a novembra 2008; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby ponúkla maximálnu pružnosť v pokračujúcich rokovaniach v súlade so závermi Rady o tejto otázke z mája 2008 a novembra 2008;

| 25. | vyzýva Komisiu, aby zvážila požiadavky tichomorských štátov opäť prerokovať určité sporné otázky v dočasnej DHP pred uzavretím úplnej DHP, ktoré chce pozmeniť alebo stiahnuť; |
| --- | --- |

25.

vyzýva Komisiu, aby zvážila požiadavky tichomorských štátov opäť prerokovať určité sporné otázky v dočasnej DHP pred uzavretím úplnej DHP, ktoré chce pozmeniť alebo stiahnuť;

| 26. | upozorňuje, že Papua-Nová Guinea a Republika fidžijských ostrovov sú zatiaľ jedinými členmi tichomorskej oblasti, ktorí uzavreli dohodu, keďže ostatní členovia tichomorskej regionálnej skupiny sa pre ich nízku úroveň obchodu s tovarom s EÚ rozhodli dohodu nepodpísať; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje, že Papua-Nová Guinea a Republika fidžijských ostrovov sú zatiaľ jedinými členmi tichomorskej oblasti, ktorí uzavreli dohodu, keďže ostatní členovia tichomorskej regionálnej skupiny sa pre ich nízku úroveň obchodu s tovarom s EÚ rozhodli dohodu nepodpísať;

| 27. | pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom na úspešné uplatňovanie DHP a že regionálna integrácia a spolupráca je kľúčová pre sociálny a hospodársky rozvoj tichomorských štátov; |
| --- | --- |

27.

pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom na úspešné uplatňovanie DHP a že regionálna integrácia a spolupráca je kľúčová pre sociálny a hospodársky rozvoj tichomorských štátov;

| 28. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby dočasná DHP neznížila politický záujem a pohľad verejnosti na hospodársku integráciu v tichomorskej oblasti; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby dočasná DHP neznížila politický záujem a pohľad verejnosti na hospodársku integráciu v tichomorskej oblasti;

| 29. | preto upozorňuje, že uplatňovanie dočasnej DHP a rokovania vedúce k úplnej DHP musia dostatočne zohľadňovať integračný proces v tichomorskej oblasti; |
| --- | --- |

29.

preto upozorňuje, že uplatňovanie dočasnej DHP a rokovania vedúce k úplnej DHP musia dostatočne zohľadňovať integračný proces v tichomorskej oblasti;

| 30. | odporúča uplatňovať pružný, asymetrický a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti osobitne zohľadnila požiadavky tichomorských štátov týkajúce sa rozvojových aspektov dohody; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008; |
| --- | --- |

30.

odporúča uplatňovať pružný, asymetrický a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti osobitne zohľadnila požiadavky tichomorských štátov týkajúce sa rozvojových aspektov dohody; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008;

| 31. | poukazuje na skutočnosť, že dohoda tiež môže mať dôsledky na vzťahy medzi tichomorskou oblasťou a jej najbližšími a najväčšími obchodnými partnermi – Austráliou a Novým Zélandom – a že sa musí zabezpečiť, aby súčasné ustanovenia dohody nepôsobili ako prekážka na ceste k budúcim obchodným dohodám s týmito krajinami; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na skutočnosť, že dohoda tiež môže mať dôsledky na vzťahy medzi tichomorskou oblasťou a jej najbližšími a najväčšími obchodnými partnermi – Austráliou a Novým Zélandom – a že sa musí zabezpečiť, aby súčasné ustanovenia dohody nepôsobili ako prekážka na ceste k budúcim obchodným dohodám s týmito krajinami;

| 32. | uznáva zaradenie kapitoly o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy, do úplnej DHP; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní len vtedy, ak sa vybudujú zodpovedajúce kapacity; |
| --- | --- |

32.

uznáva zaradenie kapitoly o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy, do úplnej DHP; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní len vtedy, ak sa vybudujú zodpovedajúce kapacity;

| 33. | pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority tichomorských štátov, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania; |
| --- | --- |

33.

pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority tichomorských štátov, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania;

| 34. | poukazuje na to, že DHP by mala prispieť k dosiahnutiu RCM; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že DHP by mala prispieť k dosiahnutiu RCM;

| 35. | uznáva selektívne uplatňovanie zásady doložky najvyšších výhod Európskou úniou na všetky subregionálne zoskupenia štátov AKT; |
| --- | --- |

35.

uznáva selektívne uplatňovanie zásady doložky najvyšších výhod Európskou úniou na všetky subregionálne zoskupenia štátov AKT;

| 36. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliárd EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda. EUR od Spoločenstva, 1 miliarda. EUR od členských štátov); trvá na tom, aby tichomorská oblasť získala príslušný a primeraný podiel; |
| --- | --- |

36.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliárd EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda. EUR od Spoločenstva, 1 miliarda. EUR od členských štátov); trvá na tom, aby tichomorská oblasť získala príslušný a primeraný podiel;

| 37. | požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu, a že by mali byť v súlade s prioritami Papuy-Novej Guiney a Republiky Fidžijských ostrovov a že ich úhrada by mala byť uskutočnená včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority tichomorských štátov, a to nielen svojou štruktúrou a obsahom, ale aj spôsobom a charakterom vykonávania; |
| --- | --- |

37.

požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu, a že by mali byť v súlade s prioritami Papuy-Novej Guiney a Republiky Fidžijských ostrovov a že ich úhrada by mala byť uskutočnená včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority tichomorských štátov, a to nielen svojou štruktúrou a obsahom, ale aj spôsobom a charakterom vykonávania;

| 38. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na záväzky prijaté Radou v septembri 2007 v súvislosti s Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a prístupom k liekom nerokovala o dodatočných ustanoveniach TRIPS-plus súvisiacich s farmaceutickou oblasťou, ktoré by v úplnej DHP ovplyvňovali verejné zdravie a prístup v liekom, aby sa zdržala požiadaviek na dodržiavanie alebo prijatie záväzkov Zmluvy o patentovej spolupráci a Zmluvy o patentovom práve, aby sa zdržala začlenenia podmienok smernice 2004/48/ES (11) a aby do úplnej DHP nezavádzala postihy ako napríklad ochrana nepôvodných databáz; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na záväzky prijaté Radou v septembri 2007 v súvislosti s Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a prístupom k liekom nerokovala o dodatočných ustanoveniach TRIPS-plus súvisiacich s farmaceutickou oblasťou, ktoré by v úplnej DHP ovplyvňovali verejné zdravie a prístup v liekom, aby sa zdržala požiadaviek na dodržiavanie alebo prijatie záväzkov Zmluvy o patentovej spolupráci a Zmluvy o patentovom práve, aby sa zdržala začlenenia podmienok smernice 2004/48/ES (11) a aby do úplnej DHP nezavádzala postihy ako napríklad ochrana nepôvodných databáz;

| 39. | vyjadruje naďalej svoju podporu komplexnej DHP medzi Spoločenstvom a tichomorskou oblasťou vrátane kľúčovej oblasti rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré zahŕňajú nielen výrobky západných technológií, ale aj biodiverzitu a tradičné znalosti; |
| --- | --- |

39.

vyjadruje naďalej svoju podporu komplexnej DHP medzi Spoločenstvom a tichomorskou oblasťou vrátane kľúčovej oblasti rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré zahŕňajú nielen výrobky západných technológií, ale aj biodiverzitu a tradičné znalosti;

| 40. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

40.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami;

| 41. | považuje za dôležité, aby sa na účely vykonávania DHP zriadil vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom s účasťou členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy výboru INTA a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; tento parlamentný výbor musí fungovať flexibilne a aktívne sa koordinovať so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP; |
| --- | --- |

41.

považuje za dôležité, aby sa na účely vykonávania DHP zriadil vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom s účasťou členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy výboru INTA a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; tento parlamentný výbor musí fungovať flexibilne a aktívne sa koordinovať so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP;

| 42. | zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a účasti neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby podporovala ich účasť na prebiehajúcich rokovacích postupoch; to si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a účasti neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby podporovala ich účasť na prebiehajúcich rokovacích postupoch; to si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe;

| 43. | zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť doložka o revízii a celkové posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali uskutočniť od troch do piatich rokov od podpísania dohody s cieľom určiť sociálny a hospodársky vplyv dohody vrátane nákladov a dôsledkov spojených s jej vykonávaním; žiada, aby Európsky parlament a parlamenty tichomorských štátov boli zapojené do akejkoľvek revízie dohody; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že súčasťou úplnej DHP by mala byť doložka o revízii a celkové posúdenie vplyvu, ktoré by sa mali uskutočniť od troch do piatich rokov od podpísania dohody s cieľom určiť sociálny a hospodársky vplyv dohody vrátane nákladov a dôsledkov spojených s jej vykonávaním; žiada, aby Európsky parlament a parlamenty tichomorských štátov boli zapojené do akejkoľvek revízie dohody;

| 44. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vládam krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

44.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vládam krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45).

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/124

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - SADC

P6_TA(2009)0179

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC DHP na strane druhej

2010/C 117 E/21

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. septembra 2003 o piatej ministerskej konferencii WTO v Kankúne (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2005 o hodnotení rokovaní z Dauhy v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (4),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7),

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (9),

so zreteľom na svoju pozíciu z 5. júna 2008 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC (Rozvojové spoločenstvo južnej Afriky) DHP na druhej strane,

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie o dohodách o hospodárskom partnerstve z 23. októbra 2007 (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so skupinou štátov AKT, ktoré týmto štátom umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, od 1. januára 2008 už nie sú v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie (WTO), |
| --- | --- |

A.

keďže predchádzajúce obchodné vzťahy Európskej únie so skupinou štátov AKT, ktoré týmto štátom umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, od 1. januára 2008 už nie sú v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie (WTO),

| B. | keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže dohody o hospodárskom partnerstve (DHP) sú dohody, ktoré sú v súlade s pravidlami WTO a sú zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| C. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, |
| --- | --- |

C.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že obchodná politika bude pre rozvojový svet dôležitejšia ako kedykoľvek predtým,

| D. | keďže predošlé obchodné preferenčné systémy neboli schopné prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách, |
| --- | --- |

D.

keďže predošlé obchodné preferenčné systémy neboli schopné prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách,

| E. | keďže dočasné DHP sú dohodami o obchode s tovarom zameranými na zabránenie narušeniu obchodu medzi krajinami AKT a Európskym spoločenstvom, keďže tieto dohody obsahujú niekoľko sporných ustanovení, |
| --- | --- |

E.

keďže dočasné DHP sú dohodami o obchode s tovarom zameranými na zabránenie narušeniu obchodu medzi krajinami AKT a Európskym spoločenstvom, keďže tieto dohody obsahujú niekoľko sporných ustanovení,

| F. | keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s prechodným obdobím pre ryžu (2010) a cukor (2015), |
| --- | --- |

F.

keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s prechodným obdobím pre ryžu (2010) a cukor (2015),

| G. | keďže riadne navrhnutá liberalizácia obchodu môže podporiť rozmanitosť na trhu, hospodársky rast a rozvoj, |
| --- | --- |

G.

keďže riadne navrhnutá liberalizácia obchodu môže podporiť rozmanitosť na trhu, hospodársky rast a rozvoj,

| H. | keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili o zahrnutie doložky najvyšších výhod, ktorá stanovuje obvyklé, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s partnermi s najväčšími výhodami, |
| --- | --- |

H.

keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili o zahrnutie doložky najvyšších výhod, ktorá stanovuje obvyklé, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s partnermi s najväčšími výhodami,

| I. | keďže hospodárska súťaž medzi ekonomikami Európskej únie a krajinami AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže toto neplatí pre obchod s poľnohospodárskym tovarom, kde vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, živočíšnej výroby a mliekarenstva, ktorá narúša a často likviduje miestne, ako aj regionálne trhy, a preto by EÚ mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií, |
| --- | --- |

I.

keďže hospodárska súťaž medzi ekonomikami Európskej únie a krajinami AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže toto neplatí pre obchod s poľnohospodárskym tovarom, kde vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, živočíšnej výroby a mliekarenstva, ktorá narúša a často likviduje miestne, ako aj regionálne trhy, a preto by EÚ mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií,

| J. | keďže Európske spoločenstvo a štáty SADC rokovali o nových, zlepšených pravidlách pôvodu tovaru, najmä pokiaľ ide o textil, odevy, rybie výrobky a niektoré poľnohospodárske výrobky, ktoré by štátom SADC mohli priniesť značné výhody, pokiaľ sa budú riadne uplatňovať a primerane sa zohľadní nižšia úroveň kapacít týchto štátov, a keďže by sa malo zdôrazniť, že ak majú DHP podporiť regionálnu kumuláciu a investície, musia sa prijať jednoduchšie a zlepšené pravidlá pôvodu, ktoré podnikom v krajinách AKT umožnia rozvinúť vývoz spracovaných produktov a využiť nové trhové príležitosti, ktoré ponúkajú DHP, |
| --- | --- |

J.

keďže Európske spoločenstvo a štáty SADC rokovali o nových, zlepšených pravidlách pôvodu tovaru, najmä pokiaľ ide o textil, odevy, rybie výrobky a niektoré poľnohospodárske výrobky, ktoré by štátom SADC mohli priniesť značné výhody, pokiaľ sa budú riadne uplatňovať a primerane sa zohľadní nižšia úroveň kapacít týchto štátov, a keďže by sa malo zdôrazniť, že ak majú DHP podporiť regionálnu kumuláciu a investície, musia sa prijať jednoduchšie a zlepšené pravidlá pôvodu, ktoré podnikom v krajinách AKT umožnia rozvinúť vývoz spracovaných produktov a využiť nové trhové príležitosti, ktoré ponúkajú DHP,

| 1. | potvrdzuje svoj názor, že DHP by sa mali riadiť potrebami krajín AKT a mali by sa formulovať tak, aby oživili obchodné vzťahy AKT a EÚ, podporili rozvoj a hospodársku diverzifikáciu krajín AKT, ako aj regionálnu integráciu, znižovanie chudoby, dodržiavanie základných ľudských práv, a tým ako celok prispeli k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia (RCM); |
| --- | --- |

1.

potvrdzuje svoj názor, že DHP by sa mali riadiť potrebami krajín AKT a mali by sa formulovať tak, aby oživili obchodné vzťahy AKT a EÚ, podporili rozvoj a hospodársku diverzifikáciu krajín AKT, ako aj regionálnu integráciu, znižovanie chudoby, dodržiavanie základných ľudských práv, a tým ako celok prispeli k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia (RCM);

| 2. | zdôrazňuje, že Európska únia musí poskytovať podporu pri zaisťovaní ochrany pred možnými nežiaducimi dôsledkami otvorenia sa hospodárstiev regiónu SADC, aby sa prostredníctvom obchodných preferencií dosiahli skutočné výhody a zabezpečil sa hospodársky a sociálny rozvoj; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že Európska únia musí poskytovať podporu pri zaisťovaní ochrany pred možnými nežiaducimi dôsledkami otvorenia sa hospodárstiev regiónu SADC, aby sa prostredníctvom obchodných preferencií dosiahli skutočné výhody a zabezpečil sa hospodársky a sociálny rozvoj;

| 3. | je si vedomý výhod, ktoré vývozcom prinieslo podpísanie dočasnej DHP, na základe čoho sa aj po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007 zachoval status quo pre vývoz do Európskej únie a zabránilo sa tak škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, ak by museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému; |
| --- | --- |

3.

je si vedomý výhod, ktoré vývozcom prinieslo podpísanie dočasnej DHP, na základe čoho sa aj po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007 zachoval status quo pre vývoz do Európskej únie a zabránilo sa tak škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, ak by museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému;

| 4. | víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám AKT v plnej miere bezcolný a bezkvótový prístup pre ich výrobky na trh Európskej únie s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou; |
| --- | --- |

4.

víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám AKT v plnej miere bezcolný a bezkvótový prístup pre ich výrobky na trh Európskej únie s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou;

| 5. | víta závery zo zasadnutia Rady z mája, júna a novembra 2008, ktoré zdôrazňujú potrebu podporovať existujúce regionálne integračné procesy a stimulovať rozvoj, a vyzýva Komisiu, aby tento mandát počas rokovaní rešpektovala; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité zamedziť rozpadu Juhoafrickej colnej únie (SACU); |
| --- | --- |

5.

víta závery zo zasadnutia Rady z mája, júna a novembra 2008, ktoré zdôrazňujú potrebu podporovať existujúce regionálne integračné procesy a stimulovať rozvoj, a vyzýva Komisiu, aby tento mandát počas rokovaní rešpektovala; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité zamedziť rozpadu Juhoafrickej colnej únie (SACU);

| 6. | vyzdvihuje podpísanie dočasnej DHP ako nevyhnutného kroku k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v regiónoch, ako aj v tejto oblasti ako celku, a zdôrazňuje význam pokračujúcich rokovaní s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie; |
| --- | --- |

6.

vyzdvihuje podpísanie dočasnej DHP ako nevyhnutného kroku k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v regiónoch, ako aj v tejto oblasti ako celku, a zdôrazňuje význam pokračujúcich rokovaní s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie;

| 7. | vyzýva Európsku úniu, aby orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT poskytla zvýšenú a primeranú pomoc s cieľom uľahčiť rozvoj hospodárstiev po podpise dočasnej DHP; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Európsku úniu, aby orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT poskytla zvýšenú a primeranú pomoc s cieľom uľahčiť rozvoj hospodárstiev po podpise dočasnej DHP;

| 8. | domnieva sa, že súčasná dočasná dohoda nevenuje priestor ani pozornosť konkrétne otázkam potravinovej sebestačnosti a právu na potraviny a nezvýhodňuje nástroje poľnohospodárskej a obchodnej politiky, ktoré umožňujú reguláciu trhu a ochranu udržateľného rodinného poľnohospodárstva; zdôrazňuje, že tieto témy musia byť stredobodom rokovaní, aby sa tak zabezpečil súlad obchodnej politiky a všetkých ostatných politík EÚ so zásadami potravinovej sebestačnosti a právom na potraviny; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že súčasná dočasná dohoda nevenuje priestor ani pozornosť konkrétne otázkam potravinovej sebestačnosti a právu na potraviny a nezvýhodňuje nástroje poľnohospodárskej a obchodnej politiky, ktoré umožňujú reguláciu trhu a ochranu udržateľného rodinného poľnohospodárstva; zdôrazňuje, že tieto témy musia byť stredobodom rokovaní, aby sa tak zabezpečil súlad obchodnej politiky a všetkých ostatných politík EÚ so zásadami potravinovej sebestačnosti a právom na potraviny;

| 9. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu v oblasti pomoc pre obchod; pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región SADC získal primeraný a spravodlivý podiel; |
| --- | --- |

9.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu v oblasti pomoc pre obchod; pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región SADC získal primeraný a spravodlivý podiel;

| 10. | požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov iniciatívy Pomoc pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu (ERF), a že by mali byť v súlade s prioritami krajín SADC a ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; vyjadruje nesúhlas s akýmkoľvek druhom podmienenosti v súvislosti s DHP, pokiaľ ide o prideľovanie európskej pomoci, a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom desiateho ERF zostane nezávislý od výsledkov a tempa rokovaní; |
| --- | --- |

10.

požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov iniciatívy Pomoc pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nie len pretransferovanie zdrojov Európskeho rozvojového fondu (ERF), a že by mali byť v súlade s prioritami krajín SADC a ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; vyjadruje nesúhlas s akýmkoľvek druhom podmienenosti v súvislosti s DHP, pokiaľ ide o prideľovanie európskej pomoci, a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k finančným prostriedkom desiateho ERF zostane nezávislý od výsledkov a tempa rokovaní;

| 11. | dôrazne nalieha na strany rokujúce o akejkoľvek úplnej DHP, aby v plnej miere dbali na transparentné riadenie prírodných zdrojov a navrhli osvedčené postupy potrebné na to, aby krajiny AKT mohli z týchto zdrojov dosiahnuť maximálny zisk; |
| --- | --- |

11.

dôrazne nalieha na strany rokujúce o akejkoľvek úplnej DHP, aby v plnej miere dbali na transparentné riadenie prírodných zdrojov a navrhli osvedčené postupy potrebné na to, aby krajiny AKT mohli z týchto zdrojov dosiahnuť maximálny zisk;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ a výrobnými zariadeniami v krajinách AKT budú dodržiavať kľúčové normy Medzinárodnej organizácie práce, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody, s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ a výrobnými zariadeniami v krajinách AKT budú dodržiavať kľúčové normy Medzinárodnej organizácie práce, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody, s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami;

| 13. | zdôrazňuje význam obchodu v rámci jednotlivých regiónov a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v týchto regiónoch; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov; vyzýva Komisiu, aby neoslabovala regionálny rozmer; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje význam obchodu v rámci jednotlivých regiónov a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v týchto regiónoch; vyzdvihuje dôležitosť spolupráce a súladu rôznych regionálnych subjektov; vyzýva Komisiu, aby neoslabovala regionálny rozmer;

| 14. | považuje za dôležité, aby sa pri vykonávaní DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; tento parlamentný výbor bude fungovať flexibilne a svoje činnosti bude aktívne koordinovať so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT– EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP; |
| --- | --- |

14.

považuje za dôležité, aby sa pri vykonávaní DHP zriadil vhodný monitorovací systém, koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zložený z členov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorý by zabezpečil zodpovedajúcu rovnováhu medzi zachovaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovým súladom s obchodnými a rozvojovými politikami; tento parlamentný výbor bude fungovať flexibilne a svoje činnosti bude aktívne koordinovať so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT– EÚ; domnieva sa, že tento monitoring by sa mal začať po prijatí každej dočasnej DHP;

| 15. | vyzýva Komisiu, aby vynaložila všetko úsilie potrebné na opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby vynaložila všetko úsilie potrebné na opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, že dohody o liberalizácii obchodu budú aj naďalej podporovať rozvoj v chudobných krajinách;

| 16. | je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nemali by sa považovať za jej alternatívu; |
| --- | --- |

16.

je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom k dohode o rozvojovej agende z Dauhy a nemali by sa považovať za jej alternatívu;

| 17. | uznáva potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami a jej význam; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia komplexnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania; |
| --- | --- |

17.

uznáva potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami a jej význam; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní v záujme uzavretia komplexnej DHP súhlasila s revíziou záruk obsiahnutých v dočasnej DHP s cieľom zaručiť primerané, transparentné a rýchle uplatňovanie za predpokladu, že sú splnené kritéria ich uplatňovania;

| 18. | podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách; |
| --- | --- |

18.

podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách;

| 19. | vyzýva Komisiu, aby preukázala flexibilitu pri riešení základných problémov Angoly, Namíbie a Juhoafrickej republiky, akými sú doložka najvyšších výhod, vývozné dane a ochrana začínajúcich priemyselných odvetví; |
| --- | --- |

19.

vyzýva Komisiu, aby preukázala flexibilitu pri riešení základných problémov Angoly, Namíbie a Juhoafrickej republiky, akými sú doložka najvyšších výhod, vývozné dane a ochrana začínajúcich priemyselných odvetví;

| 20. | nabáda rokujúce strany, aby zaujali pružný, asymetrický a pragmatický postoj k prebiehajúcim rokovaniam o regionálnej DHP, ktorá by bola vyhovujúca pre obidve strany, bez toho, aby stanovili nerealistické lehoty, a tak, aby umožnili krajinám SADC opätovne prerokovať akékoľvek ustanovenia o sporných bodoch, ktoré si želajú zmeniť alebo ktoré stiahli; |
| --- | --- |

20.

nabáda rokujúce strany, aby zaujali pružný, asymetrický a pragmatický postoj k prebiehajúcim rokovaniam o regionálnej DHP, ktorá by bola vyhovujúca pre obidve strany, bez toho, aby stanovili nerealistické lehoty, a tak, aby umožnili krajinám SADC opätovne prerokovať akékoľvek ustanovenia o sporných bodoch, ktoré si želajú zmeniť alebo ktoré stiahli;

| 21. | vyjadruje súhlas s pokrokom, ktorý bol dosiahnutý počas technických rokovaní v Swakopmunde v Namíbii v marci 2009, a víta súhlas Komisie s tým, že sporné otázky by sa mali riešiť pred podpísaním dočasnej DHP; vyzýva na vyriešenie zostávajúcich otázok, ako je doložka najvyšších výhod, právna definícia strán a zvyšné otázky týkajúce sa prístupu na trh s poľnohospodárskymi výrobkami, a to tak, aby všetci členovia skupiny SADC DHP mohli podpísať dočasnú DHP; |
| --- | --- |

21.

vyjadruje súhlas s pokrokom, ktorý bol dosiahnutý počas technických rokovaní v Swakopmunde v Namíbii v marci 2009, a víta súhlas Komisie s tým, že sporné otázky by sa mali riešiť pred podpísaním dočasnej DHP; vyzýva na vyriešenie zostávajúcich otázok, ako je doložka najvyšších výhod, právna definícia strán a zvyšné otázky týkajúce sa prístupu na trh s poľnohospodárskymi výrobkami, a to tak, aby všetci členovia skupiny SADC DHP mohli podpísať dočasnú DHP;

| 22. | s uznaním zaznamenáva, že do dočasnej DHP medzi ES a SADC bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá zahŕňa spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby svoje dohodnuté záväzky týkajúce sa uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní začali plniť až vtedy, keď sa vybudujú zodpovedajúce kapacity; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala so štátmi SADC s cieľom dosiahnuť ciele stanovené v kapitole o rozvojovej spolupráci; |
| --- | --- |

22.

s uznaním zaznamenáva, že do dočasnej DHP medzi ES a SADC bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá zahŕňa spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby svoje dohodnuté záväzky týkajúce sa uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní začali plniť až vtedy, keď sa vybudujú zodpovedajúce kapacity; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala so štátmi SADC s cieľom dosiahnuť ciele stanovené v kapitole o rozvojovej spolupráci;

| 23. | zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa všeobecne uznávanej definície dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv, v súlade s článkami 11b, 96 a 97 Dohody z Cotonou, ako aj osobitné ustanovenia pre najcitlivejšie skupiny, akými sú miestni poľnohospodári a ženy; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa všeobecne uznávanej definície dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv, v súlade s článkami 11b, 96 a 97 Dohody z Cotonou, ako aj osobitné ustanovenia pre najcitlivejšie skupiny, akými sú miestni poľnohospodári a ženy;

| 24. | konštatuje, že kalendár prebiehajúcich rokovaní o prechode od dočasnej ku konečnej DHP medzi EÚ a krajinami SADC vychádza z predpokladu, že dohoda sa uzatvorí do konca roka 2009; naliehavo vyzýva Komisiu, aby nevyvíjala neprimeraný tlak na krajiny SADC, aby prijali liberalizačné záväzky a regulačné povinnosti v oblasti služieb a tzv. singapurských otázok; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že kalendár prebiehajúcich rokovaní o prechode od dočasnej ku konečnej DHP medzi EÚ a krajinami SADC vychádza z predpokladu, že dohoda sa uzatvorí do konca roka 2009; naliehavo vyzýva Komisiu, aby nevyvíjala neprimeraný tlak na krajiny SADC, aby prijali liberalizačné záväzky a regulačné povinnosti v oblasti služieb a tzv. singapurských otázok;

| 25. | požaduje zavedenie silného regulačného rámca v prípade rokovaní o službách, aby sa zaistilo univerzálne poskytovanie služieb; |
| --- | --- |

25.

požaduje zavedenie silného regulačného rámca v prípade rokovaní o službách, aby sa zaistilo univerzálne poskytovanie služieb;

| 26. | podporuje obojstranné úsilie zabezpečiť aktívnu účasť Južnej Afriky na rokovacom procese; je si vedomý, že zapojenie Južnej Afriky je kľúčom k posilneniu hospodárskeho súladu, regionálnej integrácie, ďalšieho rozvoja obchodu a investičných vzťahov medzi týmto regiónom a Európskou úniou; vyzýva Komisiu, aby toto spojenectvo pri rokovaniach o úplnej a komplexnej DHP udržala a rozvinula; |
| --- | --- |

26.

podporuje obojstranné úsilie zabezpečiť aktívnu účasť Južnej Afriky na rokovacom procese; je si vedomý, že zapojenie Južnej Afriky je kľúčom k posilneniu hospodárskeho súladu, regionálnej integrácie, ďalšieho rozvoja obchodu a investičných vzťahov medzi týmto regiónom a Európskou úniou; vyzýva Komisiu, aby toto spojenectvo pri rokovaniach o úplnej a komplexnej DHP udržala a rozvinula;

| 27. | berie na vedomie úmysel regiónu SADC podieľať sa na vytvorení novej zóny voľného obchodu s Východoafrickým spoločenstvom a Spoločného trhu pre východnú a južnú Afriku (COMESA); vyzýva Komisiu, aby tento vývoj sledovala s cieľom zabezpečiť plnú zlučiteľnosť s DHP; |
| --- | --- |

27.

berie na vedomie úmysel regiónu SADC podieľať sa na vytvorení novej zóny voľného obchodu s Východoafrickým spoločenstvom a Spoločného trhu pre východnú a južnú Afriku (COMESA); vyzýva Komisiu, aby tento vývoj sledovala s cieľom zabezpečiť plnú zlučiteľnosť s DHP;

| 28. | víta začlenenie revíznej doložky do dočasnej DHP medzi ES a SADC, ktorá stanovuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dohody a následne v päťročných intervaloch sa uskutoční jej komplexné preskúmanie vrátane analýzy nákladov a vplyvov vykonávania obchodných záväzkov; v prípade potreby sa musí pristúpiť k zmene a doplneniu ustanovení dohody a úprave jej uplatňovania, pričom sa musí dodržať súlad s pravidlami a postupmi WTO; |
| --- | --- |

28.

víta začlenenie revíznej doložky do dočasnej DHP medzi ES a SADC, ktorá stanovuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dohody a následne v päťročných intervaloch sa uskutoční jej komplexné preskúmanie vrátane analýzy nákladov a vplyvov vykonávania obchodných záväzkov; v prípade potreby sa musí pristúpiť k zmene a doplneniu ustanovení dohody a úprave jej uplatňovania, pričom sa musí dodržať súlad s pravidlami a postupmi WTO;

| 29. | nabáda rokujúce strany, aby rokovania o úplnej DHP ukončili podľa plánu v roku 2009; |
| --- | --- |

29.

nabáda rokujúce strany, aby rokovania o úplnej DHP ukončili podľa plánu v roku 2009;

| 30. | trvá na tom, aby bol Európsky parlament v plnej miere informovaný a aby sa zapojil do prechodného rokovacieho procesu; vyjadruje želanie, aby sa to udialo formou aktívneho neformálneho trialógu s Radou a Komisiou; žiada Radu, aby mu túto vec čo najskôr postúpila; |
| --- | --- |

30.

trvá na tom, aby bol Európsky parlament v plnej miere informovaný a aby sa zapojil do prechodného rokovacieho procesu; vyjadruje želanie, aby sa to udialo formou aktívneho neformálneho trialógu s Radou a Komisiou; žiada Radu, aby mu túto vec čo najskôr postúpila;

| 31. | zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich systematické zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov, čo si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje predovšetkým kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich systematické zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov, čo si vyžaduje, aby bol medzi EÚ a krajinami AKT dohodnutý jasný program, ktorý sa bude zakladať na participatívnom prístupe;

| 32. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

32.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/129 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/129

---

Streda, 25. marca 2009Dohoda o hospodárskom partnerstve ES - štáty východnej a južnej Afriky

P6_TA(2009)0180

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dočasnej dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane

2010/C 117 E/22

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej ministerskej konferencii Svetovej hospodárskej organizácie (WTO) v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení rokovaní z Dauhy v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii WTO v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7) (DDA), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (9) a na svoju pozíciu z 5. júna 2008 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Komorami, Madagaskarom, Mauríciom, Seychelami, Zimbabwe a Zambiou na jednej strane a Európskym spoločenstvom na druhej strane,

so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve medzi skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. októbra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), a najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie zo šiestej schôdze ministerskej konferencie WTO prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc v oblasti obchodu, ktoré boli prijaté Generálnou radou WTO 10. októbra 2006,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, v ktorej sa uvádzajú rozvojové ciele milénia ako kritériá, ktoré spoločne stanovilo medzinárodné spoločenstvo na odstránenie chudoby,

so zreteľom na komuniké z Gleneagles, prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže obchodné vzťahy Európskej únie s krajinami AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré krajinám AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, neboli v súlade s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

A.

keďže obchodné vzťahy Európskej únie s krajinami AKT, ktoré existovali do 31. decembra 2007 a ktoré krajinám AKT umožňovali preferenčný prístup na trhy EÚ na nerecipročnom základe, neboli v súlade s pravidlami WTO,

| B. | keďže DHP sú dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

B.

keďže DHP sú dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| C. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že spravodlivé obchodno-politické vzťahy priaznivo naklonené rozvoju budú pre rozvojový svet dôležitejšie ako kedykoľvek predtým, |
| --- | --- |

C.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že spravodlivé obchodno-politické vzťahy priaznivo naklonené rozvoju budú pre rozvojový svet dôležitejšie ako kedykoľvek predtým,

| D. | keďže predošlý obchodný preferenčný systém nebol schopný prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách, |
| --- | --- |

D.

keďže predošlý obchodný preferenčný systém nebol schopný prispieť k výraznému zlepšeniu hospodárskej situácie v týchto krajinách,

| E. | keďže „dočasné“ dohody o hospodárskom partnerstve (DDHP) sú dohody o obchode s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou, |
| --- | --- |

E.

keďže „dočasné“ dohody o hospodárskom partnerstve (DDHP) sú dohody o obchode s tovarom zamerané na zabránenie narušeniu obchodu krajín AKT s Európskou úniou,

| F. | keďže DDHP sú úplne nezávislé medzinárodné dohody v súlade s požiadavkami WTO a možno ich považovať za prvý krok v procese smerujúcom k úplným DHP, |
| --- | --- |

F.

keďže DDHP sú úplne nezávislé medzinárodné dohody v súlade s požiadavkami WTO a možno ich považovať za prvý krok v procese smerujúcom k úplným DHP,

| G. | keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s výnimkou pre ryžu (do roku 2010) a cukor (do roku 2015), |
| --- | --- |

G.

keďže Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezkvótový a bezcolný prístup na trhy EÚ s výnimkou pre ryžu (do roku 2010) a cukor (do roku 2015),

| H. | keďže kapacitné úrovne medzi krajinami AKT a Európskou úniou sa značne líšia, |
| --- | --- |

H.

keďže kapacitné úrovne medzi krajinami AKT a Európskou úniou sa značne líšia,

| I. | keďže medzi krajinami EÚ a AKT je obmedzená hospodárska súťaž, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva hlavne z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel, |
| --- | --- |

I.

keďže medzi krajinami EÚ a AKT je obmedzená hospodárska súťaž, pretože prevažná väčšina vývozu EÚ pozostáva hlavne z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel,

| J. | keďže vhodne navrhnutá liberalizácia obchodu môže podporovať rozmanitosť na trhu, hospodársky rast a rozvoj, |
| --- | --- |

J.

keďže vhodne navrhnutá liberalizácia obchodu môže podporovať rozmanitosť na trhu, hospodársky rast a rozvoj,

| K. | keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili dosiahnuť doložku najvyšších výhod, ktorá stanovuje normálne, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s vývozcom s najväčšími výhodami, |
| --- | --- |

K.

keďže niektoré krajiny AKT sa v rámci rokovaní o DHP snažili dosiahnuť doložku najvyšších výhod, ktorá stanovuje normálne, nediskriminačné colné sadzby na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s vývozcom s najväčšími výhodami,

| L. | keďže sa s krajinami AKT dohodli nové, zlepšené pravidlá týkajúce sa pôvodu tovaru, ktoré môžu priniesť krajinám AKT značné výhody, keby sa primerane implementovali a venovala sa náležitá pozornosť nižšej úrovni ich kapacít, |
| --- | --- |

L.

keďže sa s krajinami AKT dohodli nové, zlepšené pravidlá týkajúce sa pôvodu tovaru, ktoré môžu priniesť krajinám AKT značné výhody, keby sa primerane implementovali a venovala sa náležitá pozornosť nižšej úrovni ich kapacít,

| M. | keďže zlepšené obchodné pravidlá musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, |
| --- | --- |

M.

keďže zlepšené obchodné pravidlá musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu,

| N. | keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti, |
| --- | --- |

N.

keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti,

| O. | keďže úplná DHP nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi krajinami AKT a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach, |
| --- | --- |

O.

keďže úplná DHP nevyhnutne ovplyvní rozsah a obsah budúcich dohôd medzi krajinami AKT a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach,

| P. | keďže skupina krajín AKT z východnej a južnej Afriky (ESA) pozostáva zo štátov, medzi ktorými sú v rámci regiónu veľké rozdiely vo veľkosti a vo výške HDP, |
| --- | --- |

P.

keďže skupina krajín AKT z východnej a južnej Afriky (ESA) pozostáva zo štátov, medzi ktorými sú v rámci regiónu veľké rozdiely vo veľkosti a vo výške HDP,

| Q. | keďže skupinu východoafrických a juhoafrických štátov ESA tvorí 5 štátov s celkovým počtom 33,5 milióna obyvateľov, ktorých počty a charakteristiky sa líšia, pričom najväčší štát - Madagaskar - má 250-násobne viac obyvateľov ako najmenší štát - Seychely, |
| --- | --- |

Q.

keďže skupinu východoafrických a juhoafrických štátov ESA tvorí 5 štátov s celkovým počtom 33,5 milióna obyvateľov, ktorých počty a charakteristiky sa líšia, pričom najväčší štát - Madagaskar - má 250-násobne viac obyvateľov ako najmenší štát - Seychely,

| R. | keďže región ESA, rozdelený na skupinu Východoafrického spoločenstva (EAC) a skupinu ESA, sa môže zjednotiť hneď ako to tieto skupiny budú ochotné urobiť, |
| --- | --- |

R.

keďže región ESA, rozdelený na skupinu Východoafrického spoločenstva (EAC) a skupinu ESA, sa môže zjednotiť hneď ako to tieto skupiny budú ochotné urobiť,

| 1. | potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP sprevádzané účinnými politikami orientovanými na rozvoj predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ s krajinami AKT, podporenie hospodárskeho rozvoja, diverzifikácie a regionálnej integrácie a zníženie chudoby v krajinách AKT; |
| --- | --- |

1.

potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP sprevádzané účinnými politikami orientovanými na rozvoj predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ s krajinami AKT, podporenie hospodárskeho rozvoja, diverzifikácie a regionálnej integrácie a zníženie chudoby v krajinách AKT;

| 2. | zdôrazňuje, že DHP nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tri ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode a posilňovať proces regionalizácie; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že DHP nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tri ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode a posilňovať proces regionalizácie;

| 3. | zdôrazňuje, že jedným z hlavných cieľov tejto dohody je prispieť prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že jedným z hlavných cieľov tejto dohody je prispieť prostredníctvom rozvojových cieľov, znižovania chudoby a dodržiavania základných ľudských práv k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia;

| 4. | uznáva výhody, ktoré prinieslo vývozcom podpísanie DDHP medzi Úniou a príslušnými krajinami tým, že sa zachoval status quo pri vývoze do Európskej únie po uplynutí platnosti preferenčného colného režimu, uplatňovaného na základe dohody z Cotonou, 31. decembra 2007, a tým sa zachovali a výrazne rozšírili možnosti vývozu krajín ESA do EÚ, a to prostredníctvom komplexných trhových pravidiel a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru; |
| --- | --- |

4.

uznáva výhody, ktoré prinieslo vývozcom podpísanie DDHP medzi Úniou a príslušnými krajinami tým, že sa zachoval status quo pri vývoze do Európskej únie po uplynutí platnosti preferenčného colného režimu, uplatňovaného na základe dohody z Cotonou, 31. decembra 2007, a tým sa zachovali a výrazne rozšírili možnosti vývozu krajín ESA do EÚ, a to prostredníctvom komplexných trhových pravidiel a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru;

| 5. | uznáva, že je dôležité, aby sa dosiahli dohody medzi EÚ a jej partnerskými krajinami AKT, ktoré budú v súlade s pravidlami WTO, pretože bez takýchto dohôd sa výrazne narušia obchodné vzťahy medzi nimi a rozvoj krajín AKT; |
| --- | --- |

5.

uznáva, že je dôležité, aby sa dosiahli dohody medzi EÚ a jej partnerskými krajinami AKT, ktoré budú v súlade s pravidlami WTO, pretože bez takýchto dohôd sa výrazne narušia obchodné vzťahy medzi nimi a rozvoj krajín AKT;

| 6. | víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám ESA pre ich výrobky plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami ESA a Úniou; |
| --- | --- |

6.

víta skutočnosť, že Európske spoločenstvo ponúka krajinám ESA pre ich výrobky plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami ESA a Úniou;

| 7. | vyzdvihuje podpísanie DDHP ako potrebný krok k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v regiónoch, ako aj v tomto regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť nepretržitých rokovaní s cieľom dosiahnuť úplnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie; |
| --- | --- |

7.

vyzdvihuje podpísanie DDHP ako potrebný krok k dosiahnutiu trvalo udržateľného rastu v regiónoch, ako aj v tomto regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť nepretržitých rokovaní s cieľom dosiahnuť úplnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie;

| 8. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v prípade, ak si to región ESA žiada, mal možnosť opätovne rokovať o akýchkoľvek ustanoveniach o sporných otázkach, ktoré si želá zmeniť, doplniť alebo stiahnuť; |
| --- | --- |

8.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v prípade, ak si to región ESA žiada, mal možnosť opätovne rokovať o akýchkoľvek ustanoveniach o sporných otázkach, ktoré si želá zmeniť, doplniť alebo stiahnuť;

| 9. | víta vytvorenie prechodných období v rámci DDHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby pri rokovaniach o komplexnej DHP naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

9.

víta vytvorenie prechodných období v rámci DDHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby pri rokovaniach o komplexnej DHP naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov;

| 10. | poukazuje na to, že obrovské rozdiely medzi ekonomikami EÚ a krajín ESA nikdy nebude možné preklenúť, a to ani čiastočne, iba prostredníctvom politík voľného obchodu; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že obrovské rozdiely medzi ekonomikami EÚ a krajín ESA nikdy nebude možné preklenúť, a to ani čiastočne, iba prostredníctvom politík voľného obchodu;

| 11. | nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie, a podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu s tovarom, v záujme zvýšenia liberalizácie pohybu služieb; |
| --- | --- |

11.

nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie, a podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu s tovarom, v záujme zvýšenia liberalizácie pohybu služieb;

| 12. | vyzýva Úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť premenu ekonomík po podpise DDHP a zabezpečiť, aby sa počas obdobia premeny ekonomík prijali opatrenia na ochranu zraniteľných skupín (starších osôb, osôb s postihnutím, slobodných matiek); |
| --- | --- |

12.

vyzýva Úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom, ako aj súkromnému sektoru krajín AKT s cieľom uľahčiť premenu ekonomík po podpise DDHP a zabezpečiť, aby sa počas obdobia premeny ekonomík prijali opatrenia na ochranu zraniteľných skupín (starších osôb, osôb s postihnutím, slobodných matiek);

| 13. | žiada Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu pre pomoc v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

13.

žiada Komisiu a členské štáty, aby objasnili aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu pre pomoc v oblasti obchodu;

| 14. | vyzýva na včasné stanovenie a vyčlenenie podielu zdrojov pre pomoc v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

14.

vyzýva na včasné stanovenie a vyčlenenie podielu zdrojov pre pomoc v oblasti obchodu;

| 15. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región západnej Afriky dostal primeraný a spravodlivý podiel; |
| --- | --- |

15.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá Stratégia EÚ pre pomoc pre obchod obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (1 miliarda EUR od Spoločenstva, 1 miliarda EUR od členských štátov); trvá na tom, aby región západnej Afriky dostal primeraný a spravodlivý podiel;

| 16. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Úniou; |
| --- | --- |

16.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Úniou;

| 17. | nalieha na rokujúce strany každej úplnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny AKT mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov vrátane boja proti prípadnému praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

17.

nalieha na rokujúce strany každej úplnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny AKT mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov vrátane boja proti prípadnému praniu špinavých peňazí;

| 18. | zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi; požaduje, aby žiadne dohody medzi EÚ a krajinami regiónu ESA neboli vo vzájomnom rozpore, ani nebránili regionálnej integrácii v tomto širšom regióne; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi; požaduje, aby žiadne dohody medzi EÚ a krajinami regiónu ESA neboli vo vzájomnom rozpore, ani nebránili regionálnej integrácii v tomto širšom regióne;

| 19. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami a s občianskou spoločnosťou; zdôrazňuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dočasnej DHP s krajinami ESA sa musí uskutočniť komplexné preskúmanie, ktoré sa zameria na jej sociálno-ekonomické dôsledky vrátane nákladov a vplyvu vykonávania a umožní zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy týkajúce sa jej uplatňovania; |
| --- | --- |

19.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami a s občianskou spoločnosťou; zdôrazňuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dočasnej DHP s krajinami ESA sa musí uskutočniť komplexné preskúmanie, ktoré sa zameria na jej sociálno-ekonomické dôsledky vrátane nákladov a vplyvu vykonávania a umožní zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy týkajúce sa jej uplatňovania;

| 20. | považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom zahŕňajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; zastáva názor, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej DDHP; |
| --- | --- |

20.

považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom zahŕňajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; zastáva názor, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej DDHP;

| 21. | zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov krajín AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a vyzýva Komisiu, aby podporovala ich zapájanie do prebiehajúcich rokovacích postupov, ktoré si vyžadujú jasný program rokovaní medzi EÚ a krajinami AKT založený na participačnom prístupe; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov krajín AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a vyzýva Komisiu, aby podporovala ich zapájanie do prebiehajúcich rokovacích postupov, ktoré si vyžadujú jasný program rokovaní medzi EÚ a krajinami AKT založený na participačnom prístupe;

| 22. | trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby predložili, v prípade potreby s príslušnou pomocou zo strany EÚ, podrobné nákladovo ohodnotené návrhy, ako a na aké účely sú potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP; |
| --- | --- |

22.

trvá na tom, že v súlade s parížskymi zásadami pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby predložili, v prípade potreby s príslušnou pomocou zo strany EÚ, podrobné nákladovo ohodnotené návrhy, ako a na aké účely sú potrebné dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP;

| 23. | naďalej vyjadruje podporu komplexnej DHP medzi Európskym spoločenstvom a krajinami ESA vrátane kľúčovej oblasti rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré nezahŕňajú len západné technologické výdobytky, ale aj biodiverzitu a tradičné vedomosti; |
| --- | --- |

23.

naďalej vyjadruje podporu komplexnej DHP medzi Európskym spoločenstvom a krajinami ESA vrátane kľúčovej oblasti rokovaní o právach duševného vlastníctva, ktoré nezahŕňajú len západné technologické výdobytky, ale aj biodiverzitu a tradičné vedomosti;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách;

| 25. | je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom a nie alternatívou dohody o rozvojovej agende z Dauhy; |
| --- | --- |

25.

je presvedčený, že úplné DHP by mali byť doplnkom a nie alternatívou dohody o rozvojovej agende z Dauhy;

| 26. | rešpektuje potrebu a význam kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie; |
| --- | --- |

26.

rešpektuje potrebu a význam kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie;

| 27. | zastáva názor, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru mala podporiť vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach ako textilný priemysel a poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že úplná DHP by prostredníctvom jednoduchších a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru mala podporiť vývoz spracovaných produktov, najmä v kľúčových odvetviach ako textilný priemysel a poľnohospodárstvo;

| 28. | podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách, a pripomína, že EÚ sa v kontexte rokovaní z Dauhy zaviazala postupne zrušiť dotácie na vývoz poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

28.

podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na skutočnosť, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách, a pripomína, že EÚ sa v kontexte rokovaní z Dauhy zaviazala postupne zrušiť dotácie na vývoz poľnohospodárskych výrobkov;

| 29. | poznamenáva, že kalendár prebiehajúcich rokovaní o prechode od dočasnej k úplnej DHP medzi Úniou a regiónom ESA sa zakladá na tom, že dohoda sa uzatvorí do konca roka 2009; dôrazne vyzýva Komisiu, aby na krajiny ESA nevyvíjala prehnaný nátlak s cieľom primäť ich k prijatiu liberalizačných záväzkov a aby v tomto ohľade zohľadnila stanoviská parlamentov krajín ESA; |
| --- | --- |

29.

poznamenáva, že kalendár prebiehajúcich rokovaní o prechode od dočasnej k úplnej DHP medzi Úniou a regiónom ESA sa zakladá na tom, že dohoda sa uzatvorí do konca roka 2009; dôrazne vyzýva Komisiu, aby na krajiny ESA nevyvíjala prehnaný nátlak s cieľom primäť ich k prijatiu liberalizačných záväzkov a aby v tomto ohľade zohľadnila stanoviská parlamentov krajín ESA;

| 30. | domnieva sa, že by sa malo rozlišovať medzi komerčnými a verejnými službami; zdôrazňuje potrebu zachovať verejné služby, ktoré zabezpečujú základné potreby občanov alebo zohrávajú významnú úlohu pri zachovávaní kultúrnej rôznorodosti a vyradiť ich zo všetkých rokovaní; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že by sa malo rozlišovať medzi komerčnými a verejnými službami; zdôrazňuje potrebu zachovať verejné služby, ktoré zabezpečujú základné potreby občanov alebo zohrávajú významnú úlohu pri zachovávaní kultúrnej rôznorodosti a vyradiť ich zo všetkých rokovaní;

| 31. | berie na vedomie skutočnosť, že do úplnej DHP bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu obchodnej výmeny, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní a popritom zohľadnili kapacitu krajín ESA; |
| --- | --- |

31.

berie na vedomie skutočnosť, že do úplnej DHP bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu obchodnej výmeny, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní a popritom zohľadnili kapacitu krajín ESA;

| 32. | zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv v súlade s článkami 11b, 96 a 97 dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že akákoľvek úplná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv v súlade s článkami 11b, 96 a 97 dohody z Cotonou;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby sa v kontexte rokovaní o úplnej regionálnej DHP venovala tzv. sporným otázkam, napríklad obchodnému rozsahu dohody, doložke najvyšších výhod, vývozným daniam, zárukám a pravidlám o pôvode tovaru, a to spôsobom, ktorý bude v záujme EÚ a jej občanov a podporí trvalo udržateľný rozvoj v EÚ a krajinách AKT; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby sa v kontexte rokovaní o úplnej regionálnej DHP venovala tzv. sporným otázkam, napríklad obchodnému rozsahu dohody, doložke najvyšších výhod, vývozným daniam, zárukám a pravidlám o pôvode tovaru, a to spôsobom, ktorý bude v záujme EÚ a jej občanov a podporí trvalo udržateľný rozvoj v EÚ a krajinách AKT;

| 34. | zdôrazňuje význam úplnej DHP pre podporu vzťahov medzi regiónmi prostredníctvom harmonizácie obchodných dohôd medzi krajinami AKT a Európskym spoločenstvom; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje význam úplnej DHP pre podporu vzťahov medzi regiónmi prostredníctvom harmonizácie obchodných dohôd medzi krajinami AKT a Európskym spoločenstvom;

| 35. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že súčasná situácia v Zimbabwe v oblasti ľudských práv, demokracie a hospodárstva predstavuje veľkú hrozbu pre obyvateľstvo a značnú záťaž pre súčasnú a budúcu spoluprácu medzi Úniou a Zimbabwe; |
| --- | --- |

35.

vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že súčasná situácia v Zimbabwe v oblasti ľudských práv, demokracie a hospodárstva predstavuje veľkú hrozbu pre obyvateľstvo a značnú záťaž pre súčasnú a budúcu spoluprácu medzi Úniou a Zimbabwe;

| 36. | víta rozvoj colnej únie v skupine ESA a úsilie o vytvorenie menovej únie, najmä vzhľadom na ich výhody pre firmy, ktoré by prostredníctvom harmonizácie pravidiel v rámci regiónu ESA mali prístup na väčší trh, a to by znamenalo viac obchodných príležitostí a možností dosiahnutia úspor z rozsahu; |
| --- | --- |

36.

víta rozvoj colnej únie v skupine ESA a úsilie o vytvorenie menovej únie, najmä vzhľadom na ich výhody pre firmy, ktoré by prostredníctvom harmonizácie pravidiel v rámci regiónu ESA mali prístup na väčší trh, a to by znamenalo viac obchodných príležitostí a možností dosiahnutia úspor z rozsahu;

| 37. | vyzýva rokujúce strany, aby uzavreli aj záväzné dohody týkajúce sa verejného obstarávania, investícií a hospodárskej súťaže, ktoré by mohli výrazne posilniť záujem o podnikanie a investovanie v krajinách ESA, pretože tieto pravidlá budú prínosom tak pre spotrebiteľov, ako aj pre miestne verejné orgány, keďže sa budú uplatňovať rovnaké pravidlá pre všetkých, a preto pomôžu prilákať obchod a investície; |
| --- | --- |

37.

vyzýva rokujúce strany, aby uzavreli aj záväzné dohody týkajúce sa verejného obstarávania, investícií a hospodárskej súťaže, ktoré by mohli výrazne posilniť záujem o podnikanie a investovanie v krajinách ESA, pretože tieto pravidlá budú prínosom tak pre spotrebiteľov, ako aj pre miestne verejné orgány, keďže sa budú uplatňovať rovnaké pravidlá pre všetkých, a preto pomôžu prilákať obchod a investície;

| 38. | požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom bezodkladne sprístupniť výhody DDHP partnerským krajinám; |
| --- | --- |

38.

požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom bezodkladne sprístupniť výhody DDHP partnerským krajinám;

| 39. | nabáda strany dohody, aby ukončili rokovania o úplnej DHP medzi krajinami ESA a Európskym spoločenstvom, za predpokladu, že obe strany jasne uznajú vzájomné výhody takejto dohody; |
| --- | --- |

39.

nabáda strany dohody, aby ukončili rokovania o úplnej DHP medzi krajinami ESA a Európskym spoločenstvom, za predpokladu, že obe strany jasne uznajú vzájomné výhody takejto dohody;

| 40. | trvá na tom, že Európsky parlament musí byť v priebehu prechodného procesu rokovaní plne informovaný a zapojený; vyjadruje želanie, aby sa tak stalo prostredníctvom aktívneho neformálneho trialógu s Radou a Komisiou; vyzýva Radu, aby čo najskôr zapojila Európsky parlament; |
| --- | --- |

40.

trvá na tom, že Európsky parlament musí byť v priebehu prechodného procesu rokovaní plne informovaný a zapojený; vyjadruje želanie, aby sa tak stalo prostredníctvom aktívneho neformálneho trialógu s Radou a Komisiou; vyzýva Radu, aby čo najskôr zapojila Európsky parlament;

| 41. | uznáva neľahký osud obyvateľov súostrovia Chagos Archipelago, ktorí boli násilne presunutí zo svojich ostrovov a v súčasnosti žijú v chudobe na ostrovoch Maurícius a Seychely, a domnieva sa, že Únia by sa mala usilovať nájsť riešenie, aby sa týmto obyvateľom umožnil návrat na ostrovy, ktoré sú ich právoplatným domovom; |
| --- | --- |

41.

uznáva neľahký osud obyvateľov súostrovia Chagos Archipelago, ktorí boli násilne presunutí zo svojich ostrovov a v súčasnosti žijú v chudobe na ostrovoch Maurícius a Seychely, a domnieva sa, že Únia by sa mala usilovať nájsť riešenie, aby sa týmto obyvateľom umožnil návrat na ostrovy, ktoré sú ich právoplatným domovom;

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

42.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/135

---

Streda, 25. marca 2009Dohoda o hospodárskom partnerstve s východnou Afrikou

P6_TA(2009)0181

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o dohode, ktorou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a partnerskými štátmi Východoafrického spoločenstva na druhej strane

2010/C 117 E/23

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení rokovaní z Dauhy v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu ministerskú konferenciu WTO v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii WTO v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. júla 2007 o Dohode TRIPS a prístupe k liečivám (9), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (10) a na svoju pozíciu z 5. júna 2008 k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (11),

so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a partnerskými štátmi Východoafrického spoločenstva na druhej strane,

so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve medzi skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. októbra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), a najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie štvrtej ministerskej konferencie WTO prijaté 14. novembra 2001 v Dauhe,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie zo šiestej schôdze ministerskej konferencie WTO, ktoré bolo prijaté 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc v oblasti obchodu, ktoré boli prijaté Generálnou radou WTO 10. októbra 2006,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, v ktorej sa uvádzajú rozvojové ciele milénia ako kritériá, ktoré spoločne stanovilo medzinárodné spoločenstvo na odstránenie chudoby,

so zreteľom na komuniké z Gleneagles, ktoré bolo prijaté 8. júla 2005 skupinou G8,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v súvislosti s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže DHP by mali byť dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT, |
| --- | --- |

A.

keďže DHP by mali byť dohody v súlade s pravidlami WTO zamerané na podporu regionálnej integrácie a presadzovanie postupnej integrácie ekonomík krajín AKT do svetového hospodárstva, čo podporuje ich trvalo udržateľný sociálny a hospodársky rozvoj a prispieva k celkovému úsiliu o odstránenie chudoby v krajinách AKT,

| B. | keďže z pravidiel WTO nevyplýva požiadavka, aby krajiny DHP prijali záväzky k liberalizácii v oblasti služieb, |
| --- | --- |

B.

keďže z pravidiel WTO nevyplýva požiadavka, aby krajiny DHP prijali záväzky k liberalizácii v oblasti služieb,

| C. | keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj, |
| --- | --- |

C.

keďže DHP by sa mali využívať na budovanie dlhodobých vzťahov, v ktorých obchod podporuje rozvoj,

| D. | keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že spravodlivé obchodno-politické vzťahy budú pre rozvojový svet dôležitejšie ako kedykoľvek predtým, |
| --- | --- |

D.

keďže súčasná finančná a hospodárska kríza znamená, že spravodlivé obchodno-politické vzťahy budú pre rozvojový svet dôležitejšie ako kedykoľvek predtým,

| E. | keďže dočasné DHP (DDHP) sa zameriavajú na obchod s tovarom a na súlad s pravidlami WTO, |
| --- | --- |

E.

keďže dočasné DHP (DDHP) sa zameriavajú na obchod s tovarom a na súlad s pravidlami WTO,

| F. | keďže DDHP bude mať zásadný vplyv na budúci vývoj hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja a politiky partnerských štátov Východoafrického spoločenstva (EAC) a ich obchodných partnerov vo východnej a južnej Afrike, |
| --- | --- |

F.

keďže DDHP bude mať zásadný vplyv na budúci vývoj hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja a politiky partnerských štátov Východoafrického spoločenstva (EAC) a ich obchodných partnerov vo východnej a južnej Afrike,

| G. | keďže partnerské štáty EAC vytvorili v roku 2005 colnú úniu a pracujú na vybudovaní spoločného trhu do roku 2010, menovej únie do roku 2012 a na vytvorení politickej federácie štátov východnej Afriky, |
| --- | --- |

G.

keďže partnerské štáty EAC vytvorili v roku 2005 colnú úniu a pracujú na vybudovaní spoločného trhu do roku 2010, menovej únie do roku 2012 a na vytvorení politickej federácie štátov východnej Afriky,

| H. | keďže DDHP môže pravdepodobne ovplyvniť rozsah a obsah budúcich dohôd medzi štátmi EAC a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach, |
| --- | --- |

H.

keďže DDHP môže pravdepodobne ovplyvniť rozsah a obsah budúcich dohôd medzi štátmi EAC a ostatnými obchodnými partnermi, ako aj postoj regiónu pri rokovaniach,

| I. | keďže hospodárska súťaž medzi Európskou úniou a krajinami AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozov EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel, keďže to neplatí v prípade obchodu s poľnohospodárskym tovarom, v ktorom vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, chovu dobytka a mliekarenstva, ktorá vážne narúša a často ničí miestne i regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií, |
| --- | --- |

I.

keďže hospodárska súťaž medzi Európskou úniou a krajinami AKT je obmedzená, pretože prevažná väčšina vývozov EÚ pozostáva z tovaru, ktorý krajiny AKT nevyrábajú, ale potrebujú na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel, keďže to neplatí v prípade obchodu s poľnohospodárskym tovarom, v ktorom vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, chovu dobytka a mliekarenstva, ktorá vážne narúša a často ničí miestne i regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií,

| J. | keďže partnerské štáty EAC naznačili, že si želajú opätovne prerokovať viacero otázok zahrnutých do DDHP, |
| --- | --- |

J.

keďže partnerské štáty EAC naznačili, že si želajú opätovne prerokovať viacero otázok zahrnutých do DDHP,

| K. | keďže žiadny z liberalizačných harmonogramov nepožaduje, aby krajina začala do roku 2015 odstraňovať akékoľvek pozitívne clá; keďže partnerské štáty EAC majú 24 rokov na to, aby dokončili liberalizačný proces DDHP, |
| --- | --- |

K.

keďže žiadny z liberalizačných harmonogramov nepožaduje, aby krajina začala do roku 2015 odstraňovať akékoľvek pozitívne clá; keďže partnerské štáty EAC majú 24 rokov na to, aby dokončili liberalizačný proces DDHP,

| L. | keďže obchodné záväzky musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu, |
| --- | --- |

L.

keďže obchodné záväzky musia byť sprevádzané zvýšenou podporou pri poskytovaní pomoci v oblasti obchodu,

| M. | keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti a vykompenzovať náklady na prispôsobenie sa a prípadné negatívne dôsledky liberalizácie obchodu, |
| --- | --- |

M.

keďže cieľom stratégie EÚ pre pomoc v oblasti obchodu je podporiť schopnosť rozvojových krajín využívať nové obchodné príležitosti a vykompenzovať náklady na prispôsobenie sa a prípadné negatívne dôsledky liberalizácie obchodu,

| N. | keďže žiadna časť prípadnej úplnej DHP by nemala obmedzovať schopnosť partnerských štátov EAC podporovať prístup k liekom, |
| --- | --- |

N.

keďže žiadna časť prípadnej úplnej DHP by nemala obmedzovať schopnosť partnerských štátov EAC podporovať prístup k liekom,

| 1. | je presvedčený, že DDHP musí prispievať k oživeniu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou, zvýšenému hospodárskemu rastu, regionálnej integrácii, ekonomickej diverzifikácii, zmierneniu chudoby a dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; preto nalieha na flexibilnú implementáciu, ktorá plne zohľadní nedostatok kapacít partnerských štátov EAC; |
| --- | --- |

1.

je presvedčený, že DDHP musí prispievať k oživeniu obchodu medzi krajinami AKT a Európskou úniou, zvýšenému hospodárskemu rastu, regionálnej integrácii, ekonomickej diverzifikácii, zmierneniu chudoby a dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; preto nalieha na flexibilnú implementáciu, ktorá plne zohľadní nedostatok kapacít partnerských štátov EAC;

| 2. | zdôrazňuje, že tieto dohody nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tri ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode a posilňovať proces regionalizácie; zdôrazňuje, že pri dosahovaní ochrany pred negatívnymi následkami otvárania ekonomík partnerských štátov EAC musí Európska únia poskytnúť podporu, ktorá prinesie skutočné výhody v podobe obchodných preferencií a budovania hospodárskeho a sociálneho rozvoja; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že tieto dohody nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tri ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode a posilňovať proces regionalizácie; zdôrazňuje, že pri dosahovaní ochrany pred negatívnymi následkami otvárania ekonomík partnerských štátov EAC musí Európska únia poskytnúť podporu, ktorá prinesie skutočné výhody v podobe obchodných preferencií a budovania hospodárskeho a sociálneho rozvoja;

| 3. | potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ-AKT, na podporu hospodárskej diverzifikácie a regionálnej integrácie a na zníženie chudoby v krajinách AKT; |
| --- | --- |

3.

potvrdzuje svoj názor, že primerane sformulované DHP predstavujú príležitosť na oživenie obchodných vzťahov EÚ-AKT, na podporu hospodárskej diverzifikácie a regionálnej integrácie a na zníženie chudoby v krajinách AKT;

| 4. | povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky kroky potrebné na to, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu; |
| --- | --- |

4.

povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky kroky potrebné na to, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu;

| 5. | uznáva výhody, ktoré podpísanie DDHP prinieslo vývozcom, pretože sa rozšírili možnosti vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti preferenčného colného zaobchádzania, ustanoveného dohodou z Cotonou, 31. decembra 2007 a zabránila škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, keby museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému; |
| --- | --- |

5.

uznáva výhody, ktoré podpísanie DDHP prinieslo vývozcom, pretože sa rozšírili možnosti vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti preferenčného colného zaobchádzania, ustanoveného dohodou z Cotonou, 31. decembra 2007 a zabránila škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, keby museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému;

| 6. | víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov; |
| --- | --- |

6.

víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov;

| 7. | zdôrazňuje, že DDHP je dohoda o obchode s tovarom zameraná na zachovanie a značné rozšírenie možností partnerských štátov EAC na vývoz do Európskej únie prostredníctvom úplného prístupu k trhu a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že DDHP je dohoda o obchode s tovarom zameraná na zachovanie a značné rozšírenie možností partnerských štátov EAC na vývoz do Európskej únie prostredníctvom úplného prístupu k trhu a zlepšených pravidiel o pôvode tovaru;

| 8. | vyzdvihuje skutočnosť, že podpísanie DDHP je krokom potrebným na dosiahnutie trvalo udržateľného rastu v regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť pokračovania v rokovaniach s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie; |
| --- | --- |

8.

vyzdvihuje skutočnosť, že podpísanie DDHP je krokom potrebným na dosiahnutie trvalo udržateľného rastu v regióne ako celku a zdôrazňuje dôležitosť pokračovania v rokovaniach s cieľom dosiahnuť komplexnú dohodu podporujúcu rast obchodu, investícií a regionálnej integrácie;

| 9. | pripomína, že DHP by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú liberalizačné záväzky alebo regulačné povinnosti v oblasti služieb, ochrany práv duševného vlastníctva ani tzv. singapurské otázky; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že DHP by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú liberalizačné záväzky alebo regulačné povinnosti v oblasti služieb, ochrany práv duševného vlastníctva ani tzv. singapurské otázky;

| 10. | požaduje, aby sa zaviedol regulačný rámec počas prechodného obdobia od dočasnej k úplnej DHP v oblasti služieb; vyzýva na prijatie krokov, ktoré v prípade potreby zabezpečia, že bude zavedené poskytovanie univerzálnych služieb vrátane základných verejných služieb; potvrdzuje v tejto súvislosti stanoviská vyjadrené vo svojom uznesení zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (12); |
| --- | --- |

10.

požaduje, aby sa zaviedol regulačný rámec počas prechodného obdobia od dočasnej k úplnej DHP v oblasti služieb; vyzýva na prijatie krokov, ktoré v prípade potreby zabezpečia, že bude zavedené poskytovanie univerzálnych služieb vrátane základných verejných služieb; potvrdzuje v tejto súvislosti stanoviská vyjadrené vo svojom uznesení zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (12);

| 11. | pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom na úspešné uplatňovanie dočasných dohôd o hospodárskom partnerstve a že regionálna integrácia a spolupráca je kľúčová pre sociálny a hospodársky rozvoj partnerských štátov EAC; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že skutočný regionálny trh je nevyhnutným predpokladom na úspešné uplatňovanie dočasných dohôd o hospodárskom partnerstve a že regionálna integrácia a spolupráca je kľúčová pre sociálny a hospodársky rozvoj partnerských štátov EAC;

| 12. | požaduje, aby žiadne dohody medzi Európskou úniou a krajinami východnej a južnej Afriky neboli vo vzájomnom rozpore, ani nebránili regionálnej integrácii v širšom regióne; |
| --- | --- |

12.

požaduje, aby žiadne dohody medzi Európskou úniou a krajinami východnej a južnej Afriky neboli vo vzájomnom rozpore, ani nebránili regionálnej integrácii v širšom regióne;

| 13. | oceňuje vytvorenie prechodných období v rámci DDHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných partnerských štátov EAC, aby v rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

13.

oceňuje vytvorenie prechodných období v rámci DDHP pre malé a stredné podniky, aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných partnerských štátov EAC, aby v rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP naďalej podporovali záujmy malých a stredných podnikov;

| 14. | vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom krajín AKT, ako aj súkromnému sektoru, s cieľom uľahčiť rozvoj ich hospodárstiev po podpise DDHP; |
| --- | --- |

14.

vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom krajín AKT, ako aj súkromnému sektoru, s cieľom uľahčiť rozvoj ich hospodárstiev po podpise DDHP;

| 15. | preto podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na to, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách; |
| --- | --- |

15.

preto podporuje dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na to, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách;

| 16. | žiada Komisiu, aby objasnila aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu na pomoc v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

16.

žiada Komisiu, aby objasnila aktuálne rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT vychádzajúce z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu na pomoc v oblasti obchodu;

| 17. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou; |
| --- | --- |

17.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou;

| 18. | víta, že do komplexnej DHP bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní len vtedy, ak sa vybudujú zodpovedajúce kapacity; |
| --- | --- |

18.

víta, že do komplexnej DHP bola zaradená kapitola o rozvojovej spolupráci, ktorá bude zahŕňať spoluprácu v obchode s tovarom, konkurencieschopnosť na strane dodávateľov, infraštruktúru na podporu podnikania, obchod so službami, otázky súvisiace s obchodom, budovanie inštitucionálnych kapacít a fiškálne úpravy; vyzýva obe strany, aby dodržiavali svoje dohodnuté záväzky o uzavretí rokovaní o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní len vtedy, ak sa vybudujú zodpovedajúce kapacity;

| 19. | pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority partnerských štátov EAC, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania; |
| --- | --- |

19.

pripomína, že DHP musí podporovať rozvojové ciele, politiky a priority partnerských štátov EAC, a to nielen v rámci svojej štruktúry a obsahu, ale aj spôsobom a charakterom jej vykonávania;

| 20. | pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc v oblasti obchodu, obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (jednu miliardu od Spoločenstva, jednu miliardu od členských štátov); trvá na tom, aby partnerské štáty EAC dostali primeraný a spravodlivý podiel; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že v októbri 2007 bola prijatá stratégia EÚ pre pomoc v oblasti obchodu, obsahujúca záväzok zvýšiť spoločnú pomoc EÚ súvisiacu s obchodom na 2 miliardy EUR ročne do roku 2010 (jednu miliardu od Spoločenstva, jednu miliardu od členských štátov); trvá na tom, aby partnerské štáty EAC dostali primeraný a spravodlivý podiel;

| 21. | požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto finančné prostriedky by mali byť dodatočnými zdrojmi a nielen preskupením prostriedkov Európskeho rozvojového fondu (ERF), mali by byť v zhode s prioritami krajín EAC a ich vyplatenie by malo prebehnúť včas, malo by byť predvídateľné a v súlade s harmonogramami vykonávania vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; je proti každému druhu podmienenosti v súvislosti s DHP v otázkach poskytovania európskej pomoci a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k prostriedkom 10. ERF nebude súvisieť s výsledkami a tempom rokovaní; |
| --- | --- |

21.

požaduje skoré určenie a poskytovanie podielu zo zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto finančné prostriedky by mali byť dodatočnými zdrojmi a nielen preskupením prostriedkov Európskeho rozvojového fondu (ERF), mali by byť v zhode s prioritami krajín EAC a ich vyplatenie by malo prebehnúť včas, malo by byť predvídateľné a v súlade s harmonogramami vykonávania vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; je proti každému druhu podmienenosti v súvislosti s DHP v otázkach poskytovania európskej pomoci a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k prostriedkom 10. ERF nebude súvisieť s výsledkami a tempom rokovaní;

| 22. | žiada Komisiu, aby objasnila rozdeľovanie prostriedkov v celom regióne, a vyzýva členské štáty, aby načrtli dodatočné financovanie nad rámec rozpočtových záväzkov na roky 2008 – 2013; |
| --- | --- |

22.

žiada Komisiu, aby objasnila rozdeľovanie prostriedkov v celom regióne, a vyzýva členské štáty, aby načrtli dodatočné financovanie nad rámec rozpočtových záväzkov na roky 2008 – 2013;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na záväzky prijaté Radou v septembri 2007 v súvislosti s Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a prístupom k liekom nerokovala o dodatočných ustanoveniach TRIPS-plus súvisiacich s farmaceutickou oblasťou, ktoré by v úplnej DHP ovplyvňovali verejné zdravie a prístup v liekom, aby sa zdržala požiadaviek na dodržiavanie alebo prijatie záväzkov Zmluvy o patentovej spolupráci a Zmluvy o patentovom práve, aby sa zdržala začlenenia podmienok smernice 2004/48/EC o presadzovaní práv duševného vlastníctva a aby do úplnej DHP nezavádzala postihy ako napríklad ochrana nepôvodných databáz; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na záväzky prijaté Radou v septembri 2007 v súvislosti s Dohodou o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a prístupom k liekom nerokovala o dodatočných ustanoveniach TRIPS-plus súvisiacich s farmaceutickou oblasťou, ktoré by v úplnej DHP ovplyvňovali verejné zdravie a prístup v liekom, aby sa zdržala požiadaviek na dodržiavanie alebo prijatie záväzkov Zmluvy o patentovej spolupráci a Zmluvy o patentovom práve, aby sa zdržala začlenenia podmienok smernice 2004/48/EC o presadzovaní práv duševného vlastníctva a aby do úplnej DHP nezavádzala postihy ako napríklad ochrana nepôvodných databáz;

| 24. | nalieha na rokujúce strany akejkoľvek úplnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny AKT mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov; |
| --- | --- |

24.

nalieha na rokujúce strany akejkoľvek úplnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli osvedčené postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny AKT mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov;

| 25. | zdôrazňuje, že akákoľvek komplexná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že akákoľvek komplexná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv;

| 26. | zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi;

| 27. | podporuje ďalšie znižovanie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod „juh – juh“, hospodársky rast a regionálna integrácia; |
| --- | --- |

27.

podporuje ďalšie znižovanie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod „juh – juh“, hospodársky rast a regionálna integrácia;

| 28. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

28.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách;

| 29. | je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom dohody o rozvojovej agende z Dauhy, a nie jej alternatívou; |
| --- | --- |

29.

je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom dohody o rozvojovej agende z Dauhy, a nie jej alternatívou;

| 30. | rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému využívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie; |
| --- | --- |

30.

rešpektuje potrebu kapitoly o ochrane obchodu s dvojstrannými zárukami; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému využívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie;

| 31. | požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť výhody DDHP partnerským krajinám bez zbytočných odkladov; |
| --- | --- |

31.

požaduje urýchlený postup ratifikácie s cieľom sprístupniť výhody DDHP partnerským krajinám bez zbytočných odkladov;

| 32. | pripomína, že hoci DDHP možno považovať za prvý krok procesu, z právneho hľadiska ide o celkom nezávislú medzinárodnú dohodu, ktorá nemusí zákonite viesť k úplnej DHP; |
| --- | --- |

32.

pripomína, že hoci DDHP možno považovať za prvý krok procesu, z právneho hľadiska ide o celkom nezávislú medzinárodnú dohodu, ktorá nemusí zákonite viesť k úplnej DHP;

| 33. | zdôrazňuje, že prípadný súhlas Európskeho parlamentu s DDHP nepredurčuje jeho stanovisko týkajúce sa súhlasu s prípadnou úplnou DHP, pretože postup uzatvárania sa týka dvoch rozdielnych medzinárodných dohôd; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že prípadný súhlas Európskeho parlamentu s DDHP nepredurčuje jeho stanovisko týkajúce sa súhlasu s prípadnou úplnou DHP, pretože postup uzatvárania sa týka dvoch rozdielnych medzinárodných dohôd;

| 34. | pripomína, že EAC je jediným regiónom, v ktorom všetci členovia pristúpili k DDHP a ponúkli rovnaké liberalizačné harmonogramy; zdôrazňuje, že tieto harmonogramy sa musia pravidelne prehodnocovať a revidovať, ak sa ukáže, že ich implementácia je príliš problematická; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že EAC je jediným regiónom, v ktorom všetci členovia pristúpili k DDHP a ponúkli rovnaké liberalizačné harmonogramy; zdôrazňuje, že tieto harmonogramy sa musia pravidelne prehodnocovať a revidovať, ak sa ukáže, že ich implementácia je príliš problematická;

| 35. | poukazuje na skutočnosť, že DDHP zrejme ovplyvní vzťahy medzi touto oblasťou a jej najbližšími obchodnými partnermi a že sa musí zabezpečiť, aby súčasné ustanovenia dohody pomohli uľahčiť budúce obchodné dohody; |
| --- | --- |

35.

poukazuje na skutočnosť, že DDHP zrejme ovplyvní vzťahy medzi touto oblasťou a jej najbližšími obchodnými partnermi a že sa musí zabezpečiť, aby súčasné ustanovenia dohody pomohli uľahčiť budúce obchodné dohody;

| 36. | vyzýva Komisiu, aby posúdila žiadosti Východoafrického spoločenstva, aby sa pri úplnej DHP opätovne prerokovali niektoré sporné otázky dočasnej DHP, ktoré má spoločenstvo v úmysle pozmeniť alebo zrušiť; |
| --- | --- |

36.

vyzýva Komisiu, aby posúdila žiadosti Východoafrického spoločenstva, aby sa pri úplnej DHP opätovne prerokovali niektoré sporné otázky dočasnej DHP, ktoré má spoločenstvo v úmysle pozmeniť alebo zrušiť;

| 37. | nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu a tovaru a zintenzívnenie liberalizácie obchodu a služieb; |
| --- | --- |

37.

nalieha na krajiny AKT, aby pokročili v procese liberalizácie a podporuje rozšírenie takýchto reforiem nad rámec obchodu a tovaru a zintenzívnenie liberalizácie obchodu a služieb;

| 38. | poukazuje na to, že DHP by mala prispieť k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že DHP by mala prispieť k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia;

| 39. | poznamenáva, že niektoré krajiny AKT požadovali v rámci rokovaní o DHP doložku najvyšších výhod, ktorou sa stanovuje bežná, nediskriminačná colná sadzba na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s obchodným partnerom s najväčšími výhodami; |
| --- | --- |

39.

poznamenáva, že niektoré krajiny AKT požadovali v rámci rokovaní o DHP doložku najvyšších výhod, ktorou sa stanovuje bežná, nediskriminačná colná sadzba na dovoz tovaru, s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými vývozcami zaobchádzalo ako s obchodným partnerom s najväčšími výhodami;

| 40. | víta skutočnosť, že sa medzi Európskou úniou a krajinami AKT dohodli nové, lepšie a flexibilnejšie pravidlá o pôvode, ktoré by mohli krajinám AKT potenciálne poskytnúť značné výhody, ak by sa primerane uplatňovali a zohľadnili pritom ich znížené kapacity; |
| --- | --- |

40.

víta skutočnosť, že sa medzi Európskou úniou a krajinami AKT dohodli nové, lepšie a flexibilnejšie pravidlá o pôvode, ktoré by mohli krajinám AKT potenciálne poskytnúť značné výhody, ak by sa primerane uplatňovali a zohľadnili pritom ich znížené kapacity;

| 41. | zdôrazňuje, že vývoz výrobkov ťažobného a drevárskeho priemyslu by nemal narúšať krehkosť ekosystému, ktorý má pre africký kontinent kľúčovú úlohu, a že DHP by mala zahŕňať mechanizmus na odmeňovanie služieb v oblasti životného prostredia, ktoré poskytujú partnerské štáty EAC; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že vývoz výrobkov ťažobného a drevárskeho priemyslu by nemal narúšať krehkosť ekosystému, ktorý má pre africký kontinent kľúčovú úlohu, a že DHP by mala zahŕňať mechanizmus na odmeňovanie služieb v oblasti životného prostredia, ktoré poskytujú partnerské štáty EAC;

| 42. | považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom zahŕňajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej DDHP; |
| --- | --- |

42.

považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom zahŕňajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej DDHP;

| 43. | zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení dohôd o hospodárskom partnerstve a žiada Komisiu, aby zaručila ich zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; vyžaduje si to jasný program rokovaní medzi EÚ a krajinami AKT založený na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení dohôd o hospodárskom partnerstve a žiada Komisiu, aby zaručila ich zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; vyžaduje si to jasný program rokovaní medzi EÚ a krajinami AKT založený na participatívnom prístupe;

| 44. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

44.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami;

| 45. | víta začlenenie revíznej doložky do DDHP, ktorá potvrdzuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dohody a následne v päťročných intervaloch sa uskutoční komplexné preskúmanie dohody vrátane analýzy nákladov a dôsledkov vykonávania obchodných záväzkov; v prípade potreby treba vykonať zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy ich uplatňovania s ohľadom na pravidlá a postup WTO a v súlade s nimi; |
| --- | --- |

45.

víta začlenenie revíznej doložky do DDHP, ktorá potvrdzuje, že najneskôr do piatich rokov od dátumu podpísania dohody a následne v päťročných intervaloch sa uskutoční komplexné preskúmanie dohody vrátane analýzy nákladov a dôsledkov vykonávania obchodných záväzkov; v prípade potreby treba vykonať zmeny a doplnenia ustanovení dohody a úpravy ich uplatňovania s ohľadom na pravidlá a postup WTO a v súlade s nimi;

| 46. | vyzýva Radu, aby konzultovala s Európskym parlamentom pred prijatím rozhodnutia o dočasnom uplatňovaní medzinárodných dohôd, tak ako je to v prípade DHP, keď sa vyžaduje postup súhlasu, aby sa zohľadnilo, že Európsky parlament by následne mohol zamietnuť medzinárodnú dohodu, v dôsledku čoho by sa jej dočasné uplatňovanie muselo ukončiť; |
| --- | --- |

46.

vyzýva Radu, aby konzultovala s Európskym parlamentom pred prijatím rozhodnutia o dočasnom uplatňovaní medzinárodných dohôd, tak ako je to v prípade DHP, keď sa vyžaduje postup súhlasu, aby sa zohľadnilo, že Európsky parlament by následne mohol zamietnuť medzinárodnú dohodu, v dôsledku čoho by sa jej dočasné uplatňovanie muselo ukončiť;

| 47. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

47.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(10)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(11)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

(12)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0407.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/141 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/141

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve ES - stredná Afrika

P6_TA(2009)0182

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o uzavretí dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a strednou Afrikou na druhej strane

2010/C 117 E/24

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje uznesenia z 25. septembra 2003 o piatej ministerskej konferencii Svetovej hospodárskej organizácie (WTO) v Kankúne (1), z 12. mája 2005 o hodnotení rokovaní z Dauhy v nadväznosti na rozhodnutie Generálnej rady WTO z 1. augusta 2004 (2), z 1. decembra 2005 o prípravách na šiestu ministerskú konferenciu Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (3), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (4), zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu (5), z 1. júna 2006 o obchode a chudobe: navrhovanie obchodných politík pre čo najväčší prínos obchodu v boji proti chudobe (6), zo 7. septembra 2006 o prerušení rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy (7), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (8), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (9) a svoju pozíciu z 5. júna 2008 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 964/2007 a (ES) č. 1100/2006 (10),

so zreteľom na uzavretí dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a strednou Afrikou na druhej strane,

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z apríla 2006, októbra 2006, mája 2007, októbra 2007, novembra 2007 a mája 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. októbra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (KOM(2007)0635),

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV,

so zreteľom na ministerské vyhlásenie prijaté počas 4. schôdze ministrov WTO 14. novembra 2001 v Dauhe a počas 6. schôdze ministrov WTO 18. decembra 2005 v Hongkongu,

so zreteľom na spoločnú stratégiu pomoci obchodu, ktorú Rada Európskej únie prijala 15. októbra 2007,

so zreteľom na správu a odporúčania osobitnej skupiny pre pomoc obchodu, ktoré boli prijaté Generálnou radou WTO 10. októbra 2006,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, v ktorej sa uvádzajú rozvojové ciele milénia (RCM) ako kritériá, ktoré spoločne stanovilo medzinárodné spoločenstvo na účely odstránenia chudoby,

so zreteľom na záväzky Spoločenstva v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci prijaté v konsenze z Monterrey, ktoré OSN prijala 22. marca 2002 na medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja, záväzky uverejnené v komuniké z Gleneagles, ktoré bolo prijaté 8. júla 2005 skupinou G8, v záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov v rámci Rady o DHP prijatých 27. mája 2008 v Addis Abebe a vo vyhlásení z Dauhy o financovaní rozvoja, prijatom OSN 2. decembra 2008 na nadväzujúcej medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja na účely revízie vykonávania konsenzu z Monterrey,

so zreteľom na akčný program z Accry, ktoré prijali členské štáty zúčastnené na 3. fóre na vysokej úrovni o účinnosti rozvojovej pomoci 4. septembra 2008,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 v spojení s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže sa do konca roka 2007 nepodarilo dosiahnuť regionálnu dohodu so všetkými štátmi strednej Afriky, Európske spoločenstvo a Kamerun parafovali 17. decembra 2007 dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve; keďže táto dohoda bola podpísaná 15. januára 2009 v Yaoundé, |
| --- | --- |

A.

keďže sa do konca roka 2007 nepodarilo dosiahnuť regionálnu dohodu so všetkými štátmi strednej Afriky, Európske spoločenstvo a Kamerun parafovali 17. decembra 2007 dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve; keďže táto dohoda bola podpísaná 15. januára 2009 v Yaoundé,

| B. | keďže hlavným cieľom tejto dohody, tak ako všetkých dohôd o hospodárskej pomoci (DHP) musí byť trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj a odstránenie chudoby, ako aj podpora regionálnej integrácie a lepšie začlenenie hospodárstiev krajín AKT do svetového hospodárstva, |
| --- | --- |

B.

keďže hlavným cieľom tejto dohody, tak ako všetkých dohôd o hospodárskej pomoci (DHP) musí byť trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj a odstránenie chudoby, ako aj podpora regionálnej integrácie a lepšie začlenenie hospodárstiev krajín AKT do svetového hospodárstva,

| C. | keďže Komisia zároveň pokračuje v rokovaniach so všetkými štátmi strednej Afriky, |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia zároveň pokračuje v rokovaniach so všetkými štátmi strednej Afriky,

| D. | keďže treba prihliadnuť na rôznorodosť hospodárskych a sociálnych profilov ôsmich štátov strednej Afriky, z ktorých je šesť vnútrozemských a päť je súčasťou skupiny najmenej rozvinutých krajín s voľným prístupom na európsky trh v rámci iniciatívy „všetko okrem zbraní“, |
| --- | --- |

D.

keďže treba prihliadnuť na rôznorodosť hospodárskych a sociálnych profilov ôsmich štátov strednej Afriky, z ktorých je šesť vnútrozemských a päť je súčasťou skupiny najmenej rozvinutých krajín s voľným prístupom na európsky trh v rámci iniciatívy „všetko okrem zbraní“,

| E. | keďže je potrebné, aby európsky vývoz do týchto krajín bol sprevádzaný rozvojovou pomocou a výraznou technickou podporou, |
| --- | --- |

E.

keďže je potrebné, aby európsky vývoz do týchto krajín bol sprevádzaný rozvojovou pomocou a výraznou technickou podporou,

| F. | keďže Komisia a členské štáty Európskej únie sa v októbri 2007 zaviazali poskytnúť dodatočnú 1 miliardu EUR ročne v rámci pomoci obchodu s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám zlepšiť ich obchodnú kapacitu bez ohľadu na to, či podpísali DHP alebo nie a keďže región strednej Afriky by tak mal dostať primeranú a spravodlivú časť tejto sumy, |
| --- | --- |

F.

keďže Komisia a členské štáty Európskej únie sa v októbri 2007 zaviazali poskytnúť dodatočnú 1 miliardu EUR ročne v rámci pomoci obchodu s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám zlepšiť ich obchodnú kapacitu bez ohľadu na to, či podpísali DHP alebo nie a keďže región strednej Afriky by tak mal dostať primeranú a spravodlivú časť tejto sumy,

| G. | keďže medzi krajinami EÚ a hospodárstvom Kamerunu je zatiaľ obmedzená hospodárska súťaž, pretože väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý Kamerun nevyrába, ale potrebuje buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže to neplatí v prípade obchodu s poľnohospodárskym tovarom, v ktorom vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, chovu dobytka a mliekarenstva, ktorá vážne narúša a často ničí miestne i regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií; keďže prípadné zvýšenie vývozu EÚ do Kamerunu po uzavretí dočasnej DHP by nemalo obmedzovať miestnu výrobu a novovzniknuté priemyselné odvetvia, pretože DHP by mali prispievať k diverzifikácii hospodárstiev krajín AKT, |
| --- | --- |

G.

keďže medzi krajinami EÚ a hospodárstvom Kamerunu je zatiaľ obmedzená hospodárska súťaž, pretože väčšina vývozu EÚ pozostáva z tovaru, ktorý Kamerun nevyrába, ale potrebuje buď na priamu spotrebu alebo ako vstupy pre domáci priemysel; keďže to neplatí v prípade obchodu s poľnohospodárskym tovarom, v ktorom vývozné dotácie EÚ predstavujú vážnu prekážku pre výrobcov z krajín AKT v odvetví poľnohospodárstva, chovu dobytka a mliekarenstva, ktorá vážne narúša a často ničí miestne i regionálne trhy, a EÚ by preto mala bezodkladne začať s postupným rušením všetkých druhov vývozných dotácií; keďže prípadné zvýšenie vývozu EÚ do Kamerunu po uzavretí dočasnej DHP by nemalo obmedzovať miestnu výrobu a novovzniknuté priemyselné odvetvia, pretože DHP by mali prispievať k diverzifikácii hospodárstiev krajín AKT,

| 1. | zdôrazňuje, že tieto dohody nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tieto ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode, posilňovať proces regionalizácie; revitalizovať obchod medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podporovať hospodársku diverzifikáciu krajín AKT; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že tieto dohody nemožno považovať za uspokojujúce, pokiaľ sa nimi nedosiahnu tieto ciele: ponúknuť podporu krajinám AKT v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, presadzovať ich účasť na svetovom obchode, posilňovať proces regionalizácie; revitalizovať obchod medzi Európskou úniou a krajinami AKT a podporovať hospodársku diverzifikáciu krajín AKT;

| 2. | zdôrazňuje najmä pôvodný zámer týchto dohôd, ktorým je rozvoj, znižovanie chudoby a prínos k uskutočňovaniu RCM; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje najmä pôvodný zámer týchto dohôd, ktorým je rozvoj, znižovanie chudoby a prínos k uskutočňovaniu RCM;

| 3. | domnieva sa, že na splnenie týchto cieľov treba cielene chrániť krajiny AKT proti prípadným negatívnym dôsledkom vykonávania DHP prostredníctvom podpory, ktorá im umožní získať skutočné výhody z obchodných preferencií, a podpory ich hospodárskeho a sociálneho rozvoja; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli zvýšenú a primeranú pomoc na uľahčenie hospodárskej transformácie po parafovaní dočasnej DHP; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že na splnenie týchto cieľov treba cielene chrániť krajiny AKT proti prípadným negatívnym dôsledkom vykonávania DHP prostredníctvom podpory, ktorá im umožní získať skutočné výhody z obchodných preferencií, a podpory ich hospodárskeho a sociálneho rozvoja; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli zvýšenú a primeranú pomoc na uľahčenie hospodárskej transformácie po parafovaní dočasnej DHP;

| 4. | povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky dostupné kroky potrebné na to, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu; |
| --- | --- |

4.

povzbudzuje rokujúce strany k tomu, aby rokovania ukončili podľa plánu v roku 2009; vyzýva strany dohody, aby prijali všetky dostupné kroky potrebné na to, aby mohli uzavrieť komplexnú DHP medzi krajinami AKT a Európskou úniou do konca roku 2009 podľa plánu;

| 5. | berie na vedomie, že podľa pravidiel WTO sa uzavretie dohody požadovalo do 31. decembra 2007; konštatuje však, že Komisia vyvíjala tlak na uzavretie komplexnej DHP pred týmto dátumom, a to obmedzením dohody na tovar, čím by sa umožnil súlad so záväzkami Európskeho spoločenstva voči WTO; |
| --- | --- |

5.

berie na vedomie, že podľa pravidiel WTO sa uzavretie dohody požadovalo do 31. decembra 2007; konštatuje však, že Komisia vyvíjala tlak na uzavretie komplexnej DHP pred týmto dátumom, a to obmedzením dohody na tovar, čím by sa umožnil súlad so záväzkami Európskeho spoločenstva voči WTO;

| 6. | domnieva sa, že požadovaná 80-percentná miera liberalizácie obchodu je výkladom článku XXIV dohody GATT, ktorý dostatočne nezohľadňuje skutočnosť, že EÚ rokuje s niektorými najchudobnejšími krajinami sveta, ktoré sa líšia z hľadiska úrovne rozvoja a citlivých sektorov; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že požadovaná 80-percentná miera liberalizácie obchodu je výkladom článku XXIV dohody GATT, ktorý dostatočne nezohľadňuje skutočnosť, že EÚ rokuje s niektorými najchudobnejšími krajinami sveta, ktoré sa líšia z hľadiska úrovne rozvoja a citlivých sektorov;

| 7. | uznáva výhody, ktoré podpísanie dočasnej DHP prinieslo vývozcom, pretože rozšírila možnosti vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007 a zabránila škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, keby museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému; |
| --- | --- |

7.

uznáva výhody, ktoré podpísanie dočasnej DHP prinieslo vývozcom, pretože rozšírila možnosti vývozu do Európskej únie po uplynutí platnosti režimu colných preferencií na základe Dohody z Cotonou 31. decembra 2007 a zabránila škodám, ktoré mohli vzniknúť vývozcom z krajín AKT, keby museli vykonávať svoju činnosť v rámci menej výhodného obchodného systému;

| 8. | víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

víta skutočnosť, že Európska únia ponúka krajinám AKT plne bezcolný a bezkvótový prístup na trh Európskej únie pre väčšinu výrobkov s cieľom podporiť liberalizáciu obchodu medzi krajinami AKT a Európskej únie;

| 9. | zdôrazňuje, že ak by sa dohoda podpísala, vyžiadala by si výraznú úsilie a značnú pomoc a technickú podporu kamerunského hospodárstva zo strany EÚ zameranú na jeho pozdvihnutie na normálnu úroveň; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že ak by sa dohoda podpísala, vyžiadala by si výraznú úsilie a značnú pomoc a technickú podporu kamerunského hospodárstva zo strany EÚ zameranú na jeho pozdvihnutie na normálnu úroveň;

| 10. | domnieva sa, že napriek privilegovanému prístupu kamerunských poľnohospodárskych výrobkov na európsky trh, DHP nemôže podporiť rozvoj kamerunskej poľnohospodárskej výroby, ak sa výrobné kapacity nezvýšia a nezmodernizujú prostredníctvom technických a finančných investícií; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že napriek privilegovanému prístupu kamerunských poľnohospodárskych výrobkov na európsky trh, DHP nemôže podporiť rozvoj kamerunskej poľnohospodárskej výroby, ak sa výrobné kapacity nezvýšia a nezmodernizujú prostredníctvom technických a finančných investícií;

| 11. | konštatuje, že veľký rozdiel medzi úrovňami verejných výdavkov na poľnohospodárske dotácie medzi EÚ a krajinami AKT znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT tým, že znižuje ich domácu i medzinárodnú konkurencieschopnosť v dôsledku vyšších reálnych nákladov na ich výrobky; |
| --- | --- |

11.

konštatuje, že veľký rozdiel medzi úrovňami verejných výdavkov na poľnohospodárske dotácie medzi EÚ a krajinami AKT znevýhodňuje poľnohospodárov v krajinách AKT tým, že znižuje ich domácu i medzinárodnú konkurencieschopnosť v dôsledku vyšších reálnych nákladov na ich výrobky;

| 12. | podporuje preto dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na to, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách; |
| --- | --- |

12.

podporuje preto dohodnuté vylúčenia tarifných položiek zamerané na poľnohospodárske produkty a niektoré spracované poľnohospodárske výrobky vzhľadom na to, že vychádzajú najmä z potreby chrániť novovzniknuté odvetvia alebo citlivé produkty v týchto krajinách;

| 13. | domnieva sa, že na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti Kamerunu a regiónu je potrebné vytvoriť politiku dlhodobej podpory miestneho poľnohospodárstva vrátane nástrojov obchodnej politiky, ktoré umožňujú reguláciu trhu a ochranu udržateľného rodinného poľnohospodárstva; nazdáva sa, že prípadný štátny zásah v tejto oblasti by sa nemal obmedzovať; zdôrazňuje, že tieto témy musia byť stredobodom rokovaní, aby sa tak zaručila súdržnosť obchodnej politiky a všetkých politík EÚ so zreteľom na potravinovú sebestačnosť a právo na potraviny; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti Kamerunu a regiónu je potrebné vytvoriť politiku dlhodobej podpory miestneho poľnohospodárstva vrátane nástrojov obchodnej politiky, ktoré umožňujú reguláciu trhu a ochranu udržateľného rodinného poľnohospodárstva; nazdáva sa, že prípadný štátny zásah v tejto oblasti by sa nemal obmedzovať; zdôrazňuje, že tieto témy musia byť stredobodom rokovaní, aby sa tak zaručila súdržnosť obchodnej politiky a všetkých politík EÚ so zreteľom na potravinovú sebestačnosť a právo na potraviny;

| 14. | nalieha na rokujúce strany akejkoľvek komplexnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli najlepšie postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov; |
| --- | --- |

14.

nalieha na rokujúce strany akejkoľvek komplexnej DHP, aby vzali plne do úvahy transparentné riadenie prírodných zdrojov a načrtli najlepšie postupy potrebné na docielenie toho, aby príslušné krajiny mohli dosahovať maximálny zisk z týchto zdrojov;

| 15. | vyzýva Komisiu, aby objasnila skutočné rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT, ktoré pochádzajú z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu iniciatívy Pomoc pre obchod; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby objasnila skutočné rozdeľovanie finančných prostriedkov v celom regióne AKT, ktoré pochádzajú z prisľúbeného prioritného čerpania v rámci zvýšeného rozpočtu iniciatívy Pomoc pre obchod;

| 16. | vyzýva na včasné stanovenie a vyčlenenie podielu zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nielen pretransferovanie zdrojov ERF, a že by mali byť v súlade s prioritami regiónu strednej Afriky a ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; je proti každému druhu podmienenosti v súvislosti s podpísaním DHP v otázkach poskytovania európskej pomoci a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k prostriedkom 10. ERF nebude súvisieť s výsledkami a tempom rokovaní; |
| --- | --- |

16.

vyzýva na včasné stanovenie a vyčlenenie podielu zdrojov Pomoci pre obchod; zdôrazňuje, že tieto prostriedky by mali predstavovať dodatočné zdroje, a nielen pretransferovanie zdrojov ERF, a že by mali byť v súlade s prioritami regiónu strednej Afriky a ich úhrada by sa mala uskutočniť včas, mala by byť predvídateľná a v súlade s realizačnými programami vnútroštátnych a regionálnych strategických rozvojových plánov; je proti každému druhu podmienenosti v súvislosti s podpísaním DHP v otázkach poskytovania európskej pomoci a vyzýva Komisiu, aby zaručila, že prístup k prostriedkom 10. ERF nebude súvisieť s výsledkami a tempom rokovaní;

| 17. | zastáva názor, že by sa mal rešpektovať harmonogram viazania a vyplácania finančných prostriedkov EÚ tak, ako bol schválený v regionálnych a národných indikatívnych plánoch, pretože takéto prostriedky sú kľúčové vzhľadom na pomoc krajinám AKT v procese liberalizácie; |
| --- | --- |

17.

zastáva názor, že by sa mal rešpektovať harmonogram viazania a vyplácania finančných prostriedkov EÚ tak, ako bol schválený v regionálnych a národných indikatívnych plánoch, pretože takéto prostriedky sú kľúčové vzhľadom na pomoc krajinám AKT v procese liberalizácie;

| 18. | pripomína, že Európsky parlament opakovane žiadal zaradiť ERF do rozpočtu Únie; kritizuje využívanie ERF ako primárneho zdroja financovania Regionálneho fondu DHP, keďže sa očakávalo doplnkové financovanie; zdôrazňuje, že sumy pridelené v rámci Národného orientačného programu pre Kamerun a v rámci Regionálneho orientačného programu nepostačujú na rozvoj kamerunského hospodárstva, ktorý by malo priniesť podpísanie DHP; |
| --- | --- |

18.

pripomína, že Európsky parlament opakovane žiadal zaradiť ERF do rozpočtu Únie; kritizuje využívanie ERF ako primárneho zdroja financovania Regionálneho fondu DHP, keďže sa očakávalo doplnkové financovanie; zdôrazňuje, že sumy pridelené v rámci Národného orientačného programu pre Kamerun a v rámci Regionálneho orientačného programu nepostačujú na rozvoj kamerunského hospodárstva, ktorý by malo priniesť podpísanie DHP;

| 19. | zdôrazňuje, že financovanie z EÚ musí napomáhať rozvoju hospodárstiev AKT a zároveň kompenzovať straty príjmov z ciel; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr zverejnila svoje metódy výpočtu čistého daňového vplyvu DHP; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že financovanie z EÚ musí napomáhať rozvoju hospodárstiev AKT a zároveň kompenzovať straty príjmov z ciel; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr zverejnila svoje metódy výpočtu čistého daňového vplyvu DHP;

| 20. | trvá na tom, že v súlade s zásadami ustanovenými parížskym vyhlásením pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby špecifikovali aké dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP sú potrebné, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP; |
| --- | --- |

20.

trvá na tom, že v súlade s zásadami ustanovenými parížskym vyhlásením pre účinnosť pomoci sa každá pomoc musí okrem iného riadiť dopytom, a preto vyzýva krajiny AKT, aby špecifikovali aké dodatočné prostriedky týkajúce sa DHP sú potrebné, a to najmä so zreteľom na regulačné rámce, bezpečnostné opatrenia, zjednodušenie obchodu, podporu pri dodržiavaní medzinárodných sanitárnych a fytosanitárnych noriem a noriem na ochranu duševného vlastníctva a na usporiadanie monitorovacieho mechanizmu DHP;

| 21. | nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou; |
| --- | --- |

21.

nalieha na príslušné krajiny, aby poskytli jasné a transparentné informácie o ekonomickej a politickej situácii a rozvoji v týchto krajinách s cieľom zlepšiť spoluprácu s Komisiou;

| 22. | zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje význam medziregionálneho obchodu a potrebu intenzívnejších regionálnych obchodných vzťahov v záujme zabezpečenia trvalo udržateľného rastu v regióne; podčiarkuje význam spolupráce a zhody medzi rôznymi regionálnymi subjektmi;

| 23. | podporuje ďalšie znižovanie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia; |
| --- | --- |

23.

podporuje ďalšie znižovanie colných taríf medzi rozvojovými krajinami a regionálnymi zoskupeniami, ktoré dnes predstavujú 15 až 25 % hodnoty obchodu, aby sa ďalej podporoval obchod v smere juh – juh, hospodársky rast a regionálna integrácia;

| 24. | trvá na tom, že budúca DHP so strednou Afrikou nesmie v žiadnom prípade ohroziť kohéziu alebo oslabiť regionálnu integráciu týchto krajín; |
| --- | --- |

24.

trvá na tom, že budúca DHP so strednou Afrikou nesmie v žiadnom prípade ohroziť kohéziu alebo oslabiť regionálnu integráciu týchto krajín;

| 25. | vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách; |
| --- | --- |

25.

vyzýva Komisiu, aby urobila všetko pre opätovné začatie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy a zabezpečila, aby dohody o liberalizácii obchodu aj naďalej podporovali rozvoj v chudobných krajinách;

| 26. | je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom dohody o rozvojovej agende z Dauhy, a nie jej alternatívou; |
| --- | --- |

26.

je presvedčený, že komplexné DHP by mali byť doplnkom dohody o rozvojovej agende z Dauhy, a nie jej alternatívou;

| 27. | domnieva sa, že neistota, pokiaľ ide o výsledky kola rokovaní z Dauhy a vyriešenie sporu o banánoch v rámci WTO, si vyžaduje osobitnú pozornosť a prioritnú akciu Európskej únie na zabezpečenie budúcnosti banánového odvetvia v Kamerune a v regióne strednej Afriky; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že neistota, pokiaľ ide o výsledky kola rokovaní z Dauhy a vyriešenie sporu o banánoch v rámci WTO, si vyžaduje osobitnú pozornosť a prioritnú akciu Európskej únie na zabezpečenie budúcnosti banánového odvetvia v Kamerune a v regióne strednej Afriky;

| 28. | víta ochranné opatrenia stanovené v dohode, ale zdôrazňuje, že mechanizmy na ich prijatie sú zložité a mohli by obmedziť možnosti uplatnenia opatrení; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie; |
| --- | --- |

28.

víta ochranné opatrenia stanovené v dohode, ale zdôrazňuje, že mechanizmy na ich prijatie sú zložité a mohli by obmedziť možnosti uplatnenia opatrení; vyzýva obe strany, aby sa vyhli zbytočnému zneužívaniu týchto záruk; vyzýva Komisiu, aby v rámci pokračujúcich rokovaní o uzavretí komplexnej DHP akceptovala revíziu záruk, ktoré sú súčasťou dočasnej DHP, aby sa tak zaručilo jej primerané, transparentné a rýchle využívanie za podmienky, že budú splnené kritériá na jej uplatňovanie;

| 29. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby po uzavretí DHP národné parlamenty, Európsky parlament a občianska spoločnosť vyhodnotili jej vplyv; požaduje, aby bolo v prípade potreby možné upraviť harmonogram liberalizácie; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby po uzavretí DHP národné parlamenty, Európsky parlament a občianska spoločnosť vyhodnotili jej vplyv; požaduje, aby bolo v prípade potreby možné upraviť harmonogram liberalizácie;

| 30. | požaduje, aby sa podporila výroba a vývoz spracovaných výrobkov, ktoré majú väčšiu pridanú hodnotu, najmä zjednodušením pôvodných pravidiel a zvýšením ich flexibility a pritom sa zohľadnili rozdiely v rozvoji medzi priemyslom v EÚ a v krajinách AKT a rozdiely medzi týmito krajinami; |
| --- | --- |

30.

požaduje, aby sa podporila výroba a vývoz spracovaných výrobkov, ktoré majú väčšiu pridanú hodnotu, najmä zjednodušením pôvodných pravidiel a zvýšením ich flexibility a pritom sa zohľadnili rozdiely v rozvoji medzi priemyslom v EÚ a v krajinách AKT a rozdiely medzi týmito krajinami;

| 31. | oceňuje vytvorenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky (MSP), aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby naďalej podporovali záujmy MSP v ich rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP; |
| --- | --- |

31.

oceňuje vytvorenie prechodných období v rámci dočasnej DHP pre malé a stredné podniky (MSP), aby sa mohli prispôsobiť zmenám zavedeným dohodou, a nalieha na orgány príslušných štátov, aby naďalej podporovali záujmy MSP v ich rokovaniach smerujúcich ku komplexnej DHP;

| 32. | vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom krajín AKT, ako aj súkromnému sektoru, s cieľom uľahčiť hospodársku transformáciu po podpise dočasnej DHP; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Európsku úniu, aby poskytla zvýšenú a primeranú pomoc orgánom krajín AKT, ako aj súkromnému sektoru, s cieľom uľahčiť hospodársku transformáciu po podpise dočasnej DHP;

| 33. | zdôrazňuje, že regionálna DHP nemôže byť jednoduchou transpozíciou dočasnej DHP s Kamerunom; pripomína, že Kamerun nie je reprezentačnou vzorkou rôznorodosti ôsmich krajín regiónu, ktoré nemajú rovnaké priority a potreby, pokiaľ ide o harmonogram liberalizácie, prechodné obdobie a zoznam citlivých výrobkov; žiada, aby v záujme zohľadnenia týchto osobitostí bola regionálna DHP dostatočne flexibilná; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že regionálna DHP nemôže byť jednoduchou transpozíciou dočasnej DHP s Kamerunom; pripomína, že Kamerun nie je reprezentačnou vzorkou rôznorodosti ôsmich krajín regiónu, ktoré nemajú rovnaké priority a potreby, pokiaľ ide o harmonogram liberalizácie, prechodné obdobie a zoznam citlivých výrobkov; žiada, aby v záujme zohľadnenia týchto osobitostí bola regionálna DHP dostatočne flexibilná;

| 34. | domnieva sa, že súčasný návrh regiónu strednej Afriky na liberalizáciu 71 % obchodu za obdobie 20 rokov s prípravným obdobím v dĺžke päť rokov nie je v súlade s požiadavkami WTO, na základe ktorých sa predpokladá liberalizácia na úrovni 80 % počas obdobia 15 rokov; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že súčasný návrh regiónu strednej Afriky na liberalizáciu 71 % obchodu za obdobie 20 rokov s prípravným obdobím v dĺžke päť rokov nie je v súlade s požiadavkami WTO, na základe ktorých sa predpokladá liberalizácia na úrovni 80 % počas obdobia 15 rokov;

| 35. | odporúča uplatňovať flexibilný, asymetrický a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti náležite zohľadnila požiadavku regiónu strednej Afriky týkajúcu sa rozvojových aspektov zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008; |
| --- | --- |

35.

odporúča uplatňovať flexibilný, asymetrický a pragmatický prístup pri prebiehajúcich rokovaniach o úplnej DHP; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti náležite zohľadnila požiadavku regiónu strednej Afriky týkajúcu sa rozvojových aspektov zmluvy; víta v tejto súvislosti závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mája 2008;

| 36. | vyzýva Komisiu, aby bezpodmienečne a pružne reagovala na požiadavky krajín AKT na prehodnotenie sporných otázok v dočasných DHP vrátane definície „takmer celého obchodu“, doložky najvyšších výhod, povinností súvisiacich s odstránením vývozných daní, doložky o odkladnej lehote a dvojstranných a osobitných záruk; |
| --- | --- |

36.

vyzýva Komisiu, aby bezpodmienečne a pružne reagovala na požiadavky krajín AKT na prehodnotenie sporných otázok v dočasných DHP vrátane definície „takmer celého obchodu“, doložky najvyšších výhod, povinností súvisiacich s odstránením vývozných daní, doložky o odkladnej lehote a dvojstranných a osobitných záruk;

| 37. | vyzýva Komisiu, aby v prípade štátov strednej Afriky, ktoré nepatria medzi najmenej rozvinuté krajiny a nemajú v pláne podpísať DHP, preskúmala alternatívne možnosti poskytnutia nového obchodného rámca pre tieto štáty, ktorý by bol v súlade s pravidlami WTO; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Komisiu, aby v prípade štátov strednej Afriky, ktoré nepatria medzi najmenej rozvinuté krajiny a nemajú v pláne podpísať DHP, preskúmala alternatívne možnosti poskytnutia nového obchodného rámca pre tieto štáty, ktorý by bol v súlade s pravidlami WTO;

| 38. | pripomína, že DHP by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú liberalizačné záväzky v oblasti služieb ani tzv. singapurské otázky; |
| --- | --- |

38.

pripomína, že DHP by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, ktoré nevyžadujú ani nezakazujú liberalizačné záväzky v oblasti služieb ani tzv. singapurské otázky;

| 39. | vyzýva Komisiu, aby do DHP nezačleňovala ustanovenia týkajúce sa duševného vlastníctva, ktoré by znamenali prekážku pre prístup k základným liekom; vyzýva Európsku úniu, aby v rámci DHP pomohla krajinám AKT zaviesť flexibilitu stanovenú vo vyhlásení z Dauhy o Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a o verejnom zdraví; |
| --- | --- |

39.

vyzýva Komisiu, aby do DHP nezačleňovala ustanovenia týkajúce sa duševného vlastníctva, ktoré by znamenali prekážku pre prístup k základným liekom; vyzýva Európsku úniu, aby v rámci DHP pomohla krajinám AKT zaviesť flexibilitu stanovenú vo vyhlásení z Dauhy o Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a o verejnom zdraví;

| 40. | trvá na tom, aby DHP obsahovali rozšírené kapitoly o rozvoji na dosiahnutie RCM a na propagáciu a posilnenie základných sociálnych a ľudských práv; |
| --- | --- |

40.

trvá na tom, aby DHP obsahovali rozšírené kapitoly o rozvoji na dosiahnutie RCM a na propagáciu a posilnenie základných sociálnych a ľudských práv;

| 41. | zdôrazňuje, že akákoľvek komplexná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že akákoľvek komplexná DHP musí zahŕňať aj ustanovenia týkajúce sa dobrej správy a riadenia, transparentnosti v politických funkciách a ľudských práv;

| 42. | trvá na tom, aby bol Európsky parlament pravidelne informovaný a zapojený do procesu rokovaní o DHP; pripomína v tejto súvislosti úlohu Európskeho parlamentu sledovať a vystríhať, ako aj snahu poslancov napomôcť hlbšiemu dialógu medzi európskymi inštitúciami, so zástupcami krajín AKT a s občianskou spoločnosťou; |
| --- | --- |

42.

trvá na tom, aby bol Európsky parlament pravidelne informovaný a zapojený do procesu rokovaní o DHP; pripomína v tejto súvislosti úlohu Európskeho parlamentu sledovať a vystríhať, ako aj snahu poslancov napomôcť hlbšiemu dialógu medzi európskymi inštitúciami, so zástupcami krajín AKT a s občianskou spoločnosťou;

| 43. | odporúča, aby sa v harmonograme Európskeho parlamentu pri zachovaní určitého stupňa flexibilnosti zohľadnili stanoviská parlamentov krajín AKT o výsledkoch rokovaní o DHP predtým, než Európsky parlament vysloví súhlas; |
| --- | --- |

43.

odporúča, aby sa v harmonograme Európskeho parlamentu pri zachovaní určitého stupňa flexibilnosti zohľadnili stanoviská parlamentov krajín AKT o výsledkoch rokovaní o DHP predtým, než Európsky parlament vysloví súhlas;

| 44. | požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

44.

požaduje vhodné a transparentné monitorovacie mechanizmy s jasnou úlohou a vplyvom na sledovanie dosahu DHP so zvýšeným podielom zodpovednosti zo strany AKT a rozsiahlymi konzultáciami so zainteresovanými stranami;

| 45. | zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; nazdáva sa, že si to vyžaduje, aby bol medzi krajinami AKT a Európskou úniou dohodnutý jasný program budúcich rokovaní, ktorý bude založený na participatívnom prístupe; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje najmä kľúčovú úlohu parlamentov AKT a neštátnych subjektov pri monitorovaní a riadení DHP a žiada Komisiu, aby zaručila ich zapojenie do prebiehajúcich rokovacích postupov; nazdáva sa, že si to vyžaduje, aby bol medzi krajinami AKT a Európskou úniou dohodnutý jasný program budúcich rokovaní, ktorý bude založený na participatívnom prístupe;

| 46. | považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zapájajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; zastáva názor, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej dočasnej DHP; |
| --- | --- |

46.

považuje za dôležité, aby sa v rámci vykonávania DHP vytvoril vhodný monitorovací systém koordinovaný príslušným parlamentným výborom a zapájajúci poslancov Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre rozvoj, ktorým sa zabezpečí primeraná rovnováha medzi zachovávaním vedúcej úlohy Výboru pre medzinárodný obchod a celkovou súdržnosťou obchodnej a rozvojovej politiky; zastáva názor, že tento parlamentný výbor by mal fungovať flexibilne a mal by aktívne koordinovať svoju prácu so Spoločným parlamentným zhromaždením AKT-EÚ; nazdáva sa, že toto monitorovanie by sa malo začať po prijatí každej dočasnej DHP;

| 47. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

47.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a krajín AKT, Rade ministrov AKT – EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(3)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 126

(4)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(5)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(6)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(7)  Ú. v. EÚ C 305 E, 14.12.2006, s. 244.

(8)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(9)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0252.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/147

---

Streda, 25. marca 2009Výročné správy EIB a EBOR za rok 2007

P6_TA(2009)0185

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 ovýročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007 (2008/2155(INI))

2010/C 117 E/25

Európsky parlament,

so zreteľom na výročnú správu Európskej investičnej banky (EIB) za rok 2007,

so zreteľom na výročnú správu Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) za rok 2007,

so zreteľom na články 9, 266 a 267 Zmluvy o ES a protokol č. 11 k štatútu EIB,

so zreteľom na Dohodu o založení EBOR z 29. mája 1990,

so zreteľom na články 230 a 232 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú úlohy Súdneho dvora,

so zreteľom na článok 248 Zmluvy o ES, ktorý sa týka úlohy Dvora audítorov,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/1016/ES z 19. decembra 2006, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (1),

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES (2),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/847/ES zo 4. novembra 2008 o oprávnenosti krajín strednej Ázie podľa rozhodnutia 2006/1016/ES, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (3),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 97/135/ES zo 17. februára 1997, ktoré stanovuje, že Európske spoločenstvo by malo upísať mimoriadne akcie v dôsledku rozhodnutia zdvojnásobiť kapitál Európskej banky pre obnovu a rozvoj (4),

so zreteľom na Prehľad o kapitálových zdrojoch 3 EBOR z roku 2006, ktorý pokrýva roky 2006 – 2010,

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o prijímaní pôžičiek a poskytovaní úverov Európskymi spoločenstvami v roku 2007 (KOM(2008)0590),

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. apríla 2008 o výročnej správe Európskej investičnej banky za rok 2006 (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. februára 2007 o výročnej správe Európskej investičnej banky za rok 2005 (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2003 o činnosti Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) (7),

so zreteľom na uznesenie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy z 24. júna 2008 o Európskej banke pre obnovu a rozvoj ako ústrednom partnerovi pri uskutočňovaní zmien v transformujúcich sa krajinách,

so zreteľom na dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (8) (dohoda z Cotonou),

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ (9),

so zreteľom na závery Rady zo 14. mája 2008 týkajúce sa investičného rámca pre západný Balkán: posilnenie súdržnosti existujúcich finančných nástrojov s cieľom podporiť rast a stabilitu regiónu,

so zreteľom na návrh Komisie z 21. mája 2008 na prijatie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1638/2006 z 24. októbra 2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva (KOM(2008)0308),

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 10. júla 2003 vo veci právomoci Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) vyšetrovať EIB (10),

so zreteľom na trojstrannú dohodu uzavretú medzi Dvorom audítorov, EIB a Komisiou, pokiaľ ide o spôsoby kontroly uplatňované Dvorom audítorov, ktoré sú uvedené v článku 248 ods. 3 Zmluvy o ES, ktorá bola obnovená v júli 2007,

so zreteľom na memorandum o porozumení medzi Komisiou, EIB a EBOR z 15. decembra 2006, pokiaľ ide o spoluprácu vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku a v strednej Ázii,

so zreteľom na memorandum o porozumení podpísané 27. mája 2008 medzi Komisiou a EIB, ktoré je zamerané na posilnenie koordinácie vonkajších úverových politík EÚ,

so zreteľom na memorandum medzi EIB, Komisiou a príslušnými vnúroštátnymi orgánmi podpísané 16. septembra 2008 a týkajúce sa účasti v Európskom odbornom centre pre verejno-súkromné partnerstvá,

so zreteľom na operačný plán EIB na roky 2008 – 2010, ktorý jej predstavenstvo schválilo 20. novembra 2007,

so zreteľom na verejné konzultácie, ktoré EIB uskutočnila v roku 2008 o svojom vyhlásení o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách,

so zreteľom na environmentálnu a sociálnu politiku EBOR, ktorú jej predstavenstvo schválilo 12. mája 2008,

so zreteľom na operačnú politiku EBOR v oblasti energetiky, ktorú jej predstavenstvo schválilo 11. júla 2006,

so zreteľom na hodnotenie energetickej politiky EIB, ktoré jej predstavenstvo schválilo 31. januára 2006,

so zreteľom na oznámenie EIB o posilnenom prínose EIB k energetickej politike EÚ z 5. júna 2007, ktorý jej rada guvernérov schválila v júni 2007,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli v dňoch 11. a 12. decembra 2008 o hospodárskych a finančných otázkach,

so zreteľom na správu EIB z mája 2008 s názvom Konzultácie s MSP v roku 2007/2008 – zistenia a závery, ako aj na následné modernizovanie a posilňovanie podpory skupiny EIB pre malé a stredné podniky (MSP) z EÚ,

so zreteľom na vyhlásenie EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách z 18. marca 2008,

so zreteľom na závery Rady zo zasadnutia Rady ECOFIN zo 7. októbra 2008 a 2. decembra 2008 o úlohe EIB pri podpore MSP,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. októbra 2008 s názvom Od finančnej krízy k ozdraveniu: európsky rámec pre činnosť (KOM(2008)0706),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2008 s názvom Plán hospodárskej obnovy Európy (KOM(2008)0800),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre kontrolu rozpočtu (A6-0135/2009),

| A. | keďže EIB bola založená v roku 1957 Rímskou zmluvou a keďže jej akcionári, členské štáty, upísali základné imanie vo výške 165 miliárd EUR, |
| --- | --- |

A.

keďže EIB bola založená v roku 1957 Rímskou zmluvou a keďže jej akcionári, členské štáty, upísali základné imanie vo výške 165 miliárd EUR,

| B. | keďže EIB od roku 1963 uskutočňuje operácie mimo Spoločenstva na podporu vonkajších politík Spoločenstva, |
| --- | --- |

B.

keďže EIB od roku 1963 uskutočňuje operácie mimo Spoločenstva na podporu vonkajších politík Spoločenstva,

| C. | keďže EBOR bola založená v roku 1991 a keďže jej akcionári, zahŕňajúci 61 tretích krajín, Európske spoločenstvo a EIB, upísali celkové základné imanie vo výške 20 miliárd EUR, |
| --- | --- |

C.

keďže EBOR bola založená v roku 1991 a keďže jej akcionári, zahŕňajúci 61 tretích krajín, Európske spoločenstvo a EIB, upísali celkové základné imanie vo výške 20 miliárd EUR,

| D. | keďže členské štáty, Európske spoločenstvo a EIB majú spolu 63 % podiel v EBOR, |
| --- | --- |

D.

keďže členské štáty, Európske spoločenstvo a EIB majú spolu 63 % podiel v EBOR,

| E. | keďže podľa stanov EIB je jej úlohou prispievať k vyváženému a vyrovnanému rozvoju vnútorného trhu v záujme Spoločenstva, na čo banka využíva prostriedky kapitálového trhu a vlastné zdroje, |
| --- | --- |

E.

keďže podľa stanov EIB je jej úlohou prispievať k vyváženému a vyrovnanému rozvoju vnútorného trhu v záujme Spoločenstva, na čo banka využíva prostriedky kapitálového trhu a vlastné zdroje,

| F. | keďže v súčasnej finančnej kríze pri obrovskom nedostatku likvidity a úverov pre podniky by EIB mala zohrávať hlavnú úlohu v plánoch hospodárskej obnovy Európy a členských štátov, |
| --- | --- |

F.

keďže v súčasnej finančnej kríze pri obrovskom nedostatku likvidity a úverov pre podniky by EIB mala zohrávať hlavnú úlohu v plánoch hospodárskej obnovy Európy a členských štátov,

| G. | keďže podľa stanov EBOR je jej úlohou prispievať k hospodárskemu pokroku a obnove, podporovať prechod k otvoreným, trhovo orientovaným hospodárstvam a presadzovať súkromnú a podnikateľskú iniciatívu v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré sú oddané zásadám pluralitnej demokracie, pluralizmu a trhového hospodárstva a uplatňujú ich, |
| --- | --- |

G.

keďže podľa stanov EBOR je jej úlohou prispievať k hospodárskemu pokroku a obnove, podporovať prechod k otvoreným, trhovo orientovaným hospodárstvam a presadzovať súkromnú a podnikateľskú iniciatívu v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré sú oddané zásadám pluralitnej demokracie, pluralizmu a trhového hospodárstva a uplatňujú ich,

| H. | keďže by sa mala zdôrazniť a posilniť úloha EIB ako emitenta dlhopisov s vysokým ratingom AAA pre medzinárodné kapitálové trhy, |
| --- | --- |

H.

keďže by sa mala zdôrazniť a posilniť úloha EIB ako emitenta dlhopisov s vysokým ratingom AAA pre medzinárodné kapitálové trhy,

| I. | keďže EBOR musí podľa článku 11 dohody o založení EBOR uskutočňovať aspoň 60 % svojich investícií v súkromnom sektore, |
| --- | --- |

I.

keďže EBOR musí podľa článku 11 dohody o založení EBOR uskutočňovať aspoň 60 % svojich investícií v súkromnom sektore,

| J. | keďže dohoda o založení EBOR stanovuje, že rada guvernérov preskúmava v najviac päťročných intervaloch základné imanie EBOR, pričom najbližšie preskúmanie je plánované na rok 2010, |
| --- | --- |

J.

keďže dohoda o založení EBOR stanovuje, že rada guvernérov preskúmava v najviac päťročných intervaloch základné imanie EBOR, pričom najbližšie preskúmanie je plánované na rok 2010,

| K. | keďže 1. októbra 2008 bol ustanovený riadiaci výbor pozostávajúci z deviatich skúsených osôb, ktorý má dohliadať nad hodnotením strednodobého preskúmania mandátu EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám a riadiť ho v súlade s rozhodnutím 2006/1016/ES, |
| --- | --- |

K.

keďže 1. októbra 2008 bol ustanovený riadiaci výbor pozostávajúci z deviatich skúsených osôb, ktorý má dohliadať nad hodnotením strednodobého preskúmania mandátu EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám a riadiť ho v súlade s rozhodnutím 2006/1016/ES,

| L. | keďže toto strednodobé preskúmanie sa bude musieť vykonať po dôkladnej konzultácii s Európskym parlamentom na základe rozhodnutia 2006/1016/ES, |
| --- | --- |

L.

keďže toto strednodobé preskúmanie sa bude musieť vykonať po dôkladnej konzultácii s Európskym parlamentom na základe rozhodnutia 2006/1016/ES,

| M. | keďže rozhodnutie 2006/1016/ES o mandáte EIB na poskytovanie pôžičiek tretím krajinám stanovuje, že počas rokov 2007 – 2013 sú k dispozícií úvery vo výške 25,8 miliardy EUR, ktoré sa rozdelia podľa regiónov nasledovne: predvstupové krajiny vrátane Chorvátska a Turecka: 8,7 miliardy EUR, stredomorské krajiny: 8,7 miliardy EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Ruská federácia: 3,7 miliardy EUR, Latinská Amerika: 2,8 miliardy EUR, Ázia: 1 miliarda EUR a Juhoafrická republika: 0,9 miliardy EUR, |
| --- | --- |

M.

keďže rozhodnutie 2006/1016/ES o mandáte EIB na poskytovanie pôžičiek tretím krajinám stanovuje, že počas rokov 2007 – 2013 sú k dispozícií úvery vo výške 25,8 miliardy EUR, ktoré sa rozdelia podľa regiónov nasledovne: predvstupové krajiny vrátane Chorvátska a Turecka: 8,7 miliardy EUR, stredomorské krajiny: 8,7 miliardy EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Ruská federácia: 3,7 miliardy EUR, Latinská Amerika: 2,8 miliardy EUR, Ázia: 1 miliarda EUR a Juhoafrická republika: 0,9 miliardy EUR,

| N. | keďže EIB poskytla v roku 2007 pôžičky na podporu cieľov politiky EÚ v celkovej výške 47,8 miliardy EUR, z toho 41,4 miliardy EUR pre EÚ a krajiny EZVO a 6,4 miliardy EUR v rámci partnerských a pristupujúcich krajín, |
| --- | --- |

N.

keďže EIB poskytla v roku 2007 pôžičky na podporu cieľov politiky EÚ v celkovej výške 47,8 miliardy EUR, z toho 41,4 miliardy EUR pre EÚ a krajiny EZVO a 6,4 miliardy EUR v rámci partnerských a pristupujúcich krajín,

| O. | keďže úverová činnosť EIB mimo EÚ bola v roku 2007 podľa geografických oblastí takáto: Ázia a Latinská Amerika: 925 miliónov EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Rusko: 230 miliónov EUR, stredomorské krajiny: 1 438 miliónov EUR, krajiny pred pristúpením: 2 870 miliónov EUR, africké, karibské a tichomorské štáty (AKT): 756 miliónov EUR, a Južná Afrika: 113 miliónov EUR, |
| --- | --- |

O.

keďže úverová činnosť EIB mimo EÚ bola v roku 2007 podľa geografických oblastí takáto: Ázia a Latinská Amerika: 925 miliónov EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Rusko: 230 miliónov EUR, stredomorské krajiny: 1 438 miliónov EUR, krajiny pred pristúpením: 2 870 miliónov EUR, africké, karibské a tichomorské štáty (AKT): 756 miliónov EUR, a Južná Afrika: 113 miliónov EUR,

| P. | keďže v roku 2007 dosiahol ročný objem činnosti EBOR 5,6 miliardy EUR, pričom zahŕňali 353 projektov v 29 krajinách v strednej Európe a Pobaltí (11), juhozápadnej Európe (12), západných krajinách SNŠ a na Kaukaze (13), v Rusku a Strednej Ázii (14), |
| --- | --- |

P.

keďže v roku 2007 dosiahol ročný objem činnosti EBOR 5,6 miliardy EUR, pričom zahŕňali 353 projektov v 29 krajinách v strednej Európe a Pobaltí (11), juhozápadnej Európe (12), západných krajinách SNŠ a na Kaukaze (13), v Rusku a Strednej Ázii (14),

| Q. | keďže investície EBOR sa v Rusku zvýšili v roku 2007 a dosiahli 2,3 miliardy EUR (celkové portfólio v Rusku dosiahlo 5,7 miliardy EUR), pričom pokrývajú 83 projektov a vytvárajú 42 % ročných záväzkov EBOR (v porovnaní s 38 % v roku 2006), |
| --- | --- |

Q.

keďže investície EBOR sa v Rusku zvýšili v roku 2007 a dosiahli 2,3 miliardy EUR (celkové portfólio v Rusku dosiahlo 5,7 miliardy EUR), pričom pokrývajú 83 projektov a vytvárajú 42 % ročných záväzkov EBOR (v porovnaní s 38 % v roku 2006),

| R. | keďže kapitálové investície EBOR sa zvýšili v roku 2007 z 1 miliardy EUR v roku 2006 na 1,7 miliardy EUR v roku 2007 a kapitálový podiel ročného objemu činnosti EBOR sa zvýšil z 20 % v roku 2006 na 30 % v roku 2007, |
| --- | --- |

R.

keďže kapitálové investície EBOR sa zvýšili v roku 2007 z 1 miliardy EUR v roku 2006 na 1,7 miliardy EUR v roku 2007 a kapitálový podiel ročného objemu činnosti EBOR sa zvýšil z 20 % v roku 2006 na 30 % v roku 2007,

| S. | keďže rada guvernérov EBOR rozhodla 28. októbra 2008 o schválení Turecka ako príjemcu investícií EBOR a keďže EBOR očakáva, že do konca roku 2010 preinvestuje 450 miliónov EUR, |
| --- | --- |

S.

keďže rada guvernérov EBOR rozhodla 28. októbra 2008 o schválení Turecka ako príjemcu investícií EBOR a keďže EBOR očakáva, že do konca roku 2010 preinvestuje 450 miliónov EUR,

| T. | keďže EIB financuje od roku 1965 projekty v Turecku, pričom preinvestovala približne 10 miliárd EUR vo všetkých kľúčových sektoroch tureckého hospodárstva, |
| --- | --- |

T.

keďže EIB financuje od roku 1965 projekty v Turecku, pričom preinvestovala približne 10 miliárd EUR vo všetkých kľúčových sektoroch tureckého hospodárstva,

| U. | keďže podľa Dohody z Cotonou financuje EIB operácie v krajinách AKT nielen prostredníctvom úverov z vlastných zdrojov, ale aj prostredníctvom rizikového investičného nástroja, ktorého prostriedky pochádzajú z Európskeho rozvojového fondu, |
| --- | --- |

U.

keďže podľa Dohody z Cotonou financuje EIB operácie v krajinách AKT nielen prostredníctvom úverov z vlastných zdrojov, ale aj prostredníctvom rizikového investičného nástroja, ktorého prostriedky pochádzajú z Európskeho rozvojového fondu,

| V. | keďže finančná stratégia EIB by mala prispievať k všeobecnému cieľu rozvoja a upevňovania demokracie a zásad právneho štátu, ako aj k dodržiavaniu medzinárodných dohôd týkajúcich sa životného prostredia, ktorých zmluvnou stranou je Spoločenstvo alebo jeho členské štáty, |
| --- | --- |

V.

keďže finančná stratégia EIB by mala prispievať k všeobecnému cieľu rozvoja a upevňovania demokracie a zásad právneho štátu, ako aj k dodržiavaniu medzinárodných dohôd týkajúcich sa životného prostredia, ktorých zmluvnou stranou je Spoločenstvo alebo jeho členské štáty,

| W. | keďže Komisia, členské štáty, partnerské krajiny v rámci európskej susedskej politiky (ESP), medzinárodné finančné inštitúcie a európske regionálne a bilaterálne finančné inštitúcie v súčasnosti spolupracujú v rámci investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) na dodatočnom financovaní projektov infraštruktúry najmä v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia v celom priestore ESP, |
| --- | --- |

W.

keďže Komisia, členské štáty, partnerské krajiny v rámci európskej susedskej politiky (ESP), medzinárodné finančné inštitúcie a európske regionálne a bilaterálne finančné inštitúcie v súčasnosti spolupracujú v rámci investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) na dodatočnom financovaní projektov infraštruktúry najmä v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia v celom priestore ESP,

| X. | keďže Skupina EIB naďalej aktívne podporuje MSP prostredníctvom pôžičiek, ako aj rizikového kapitálu a záruk za úvery, pričom ostatné dve činnosti vykonáva prostredníctvom Európskeho investičného fondu, |
| --- | --- |

X.

keďže Skupina EIB naďalej aktívne podporuje MSP prostredníctvom pôžičiek, ako aj rizikového kapitálu a záruk za úvery, pričom ostatné dve činnosti vykonáva prostredníctvom Európskeho investičného fondu,

Ciele a operácie EIB

| 1. | víta výročnú správu EIB za rok 2007, najmä pokiaľ ide o finančné operácie v rámci EÚ zamerané na šesť priorít politiky (zabezpečenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti, implementácia iniciatívy Inovácie 2010, rozvoj transeurópskych dopravných a prístupových sietí, podpora MSP, ochrana a skvalitňovanie životného prostredia a trvalo udržateľná, konkurencieschopná a bezpečná energetika), a tiež pokiaľ ide o implementáciu mandátu EIB na poskytovanie úverov v tretích krajinách; |
| --- | --- |

1.

víta výročnú správu EIB za rok 2007, najmä pokiaľ ide o finančné operácie v rámci EÚ zamerané na šesť priorít politiky (zabezpečenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti, implementácia iniciatívy Inovácie 2010, rozvoj transeurópskych dopravných a prístupových sietí, podpora MSP, ochrana a skvalitňovanie životného prostredia a trvalo udržateľná, konkurencieschopná a bezpečná energetika), a tiež pokiaľ ide o implementáciu mandátu EIB na poskytovanie úverov v tretích krajinách;

| 2. | víta úmysel EIB riešiť okrem iného problém zmeny klímy v rámci svojich finančných operácií vnútri Európskej únie; v tejto súvislosti pripomína, že treba vypracovať ďalšie environmentálne priaznivé kritéria financovania, ktoré budú v súlade so strategickými cieľmi Európskej únie znižovať emisie skleníkových plynov; nalieha na EIB, aby sústredila svoje pôžičky na energetickú účinnosť, energiu z obnoviteľných zdrojov a výskum, ako aj na rozvojové investície do týchto dvoch oblastí; vyzýva EIB, aby vypracovala a zverejnila svoju metodiku hodnotenia vplyvov financovaných projektov na životné prostredie, ako aj súbor hodnotiacich kritérií umožňujúcich EIB zamietnuť projekty z dôvodu ich negatívnych vplyvov na životné prostredie; |
| --- | --- |

2.

víta úmysel EIB riešiť okrem iného problém zmeny klímy v rámci svojich finančných operácií vnútri Európskej únie; v tejto súvislosti pripomína, že treba vypracovať ďalšie environmentálne priaznivé kritéria financovania, ktoré budú v súlade so strategickými cieľmi Európskej únie znižovať emisie skleníkových plynov; nalieha na EIB, aby sústredila svoje pôžičky na energetickú účinnosť, energiu z obnoviteľných zdrojov a výskum, ako aj na rozvojové investície do týchto dvoch oblastí; vyzýva EIB, aby vypracovala a zverejnila svoju metodiku hodnotenia vplyvov financovaných projektov na životné prostredie, ako aj súbor hodnotiacich kritérií umožňujúcich EIB zamietnuť projekty z dôvodu ich negatívnych vplyvov na životné prostredie;

| 3. | konštatuje, že EIB je jedinou finančnou inštitúciou vychádzajúcou zo zmluvy a väčšina jej operácií sa zameriava na projekty v členských štátoch, pričom má zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu aj v tretích krajinách, ako sa stanovuje v rozhodnutí 2006/1016/ES; |
| --- | --- |

3.

konštatuje, že EIB je jedinou finančnou inštitúciou vychádzajúcou zo zmluvy a väčšina jej operácií sa zameriava na projekty v členských štátoch, pričom má zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu aj v tretích krajinách, ako sa stanovuje v rozhodnutí 2006/1016/ES;

| 4. | konštatuje, že v rámci svojich operácií v tretích krajinách EIB zatiaľ realizovala ciele politiky tak, ako ich stanovila Rada; je presvedčený, že úverová činnosť EIB musí byť medzi krajinami konzistentná, pokiaľ ide o oblasti jej pôsobnosti, jednoduchosť v prístupe medzi rôznymi aktérmi a nástrojmi EÚ, pružnosť v tom, ako je EÚ schopná reagovať na značne rozdielne okolnosti v rozličných krajinách, súlad s plnením cieľov tisícročia a zodpovednosť voči verejnosti a Európskemu parlamentu za využívanie a účinnosť vynaložených prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že v rámci svojich operácií v tretích krajinách EIB zatiaľ realizovala ciele politiky tak, ako ich stanovila Rada; je presvedčený, že úverová činnosť EIB musí byť medzi krajinami konzistentná, pokiaľ ide o oblasti jej pôsobnosti, jednoduchosť v prístupe medzi rôznymi aktérmi a nástrojmi EÚ, pružnosť v tom, ako je EÚ schopná reagovať na značne rozdielne okolnosti v rozličných krajinách, súlad s plnením cieľov tisícročia a zodpovednosť voči verejnosti a Európskemu parlamentu za využívanie a účinnosť vynaložených prostriedkov EÚ;

| 5. | potvrdzuje svoje presvedčenie, že investície do verejnej dopravy sú dôležitým aspektom plánu hospodárskej obnovy Európy; v tejto súvislosti opätovne vyjadruje svoje presvedčenie, že EIB môže byť kľúčovým subjektom pri ekologickej transformácii európskej dopravy; vyzýva preto naliehavo EIB, aby podstatne zvýšila podporu pre železničnú dopravu, mestskú verejnú dopravu, intermodálnu dopravu a riadenie dopravy; |
| --- | --- |

5.

potvrdzuje svoje presvedčenie, že investície do verejnej dopravy sú dôležitým aspektom plánu hospodárskej obnovy Európy; v tejto súvislosti opätovne vyjadruje svoje presvedčenie, že EIB môže byť kľúčovým subjektom pri ekologickej transformácii európskej dopravy; vyzýva preto naliehavo EIB, aby podstatne zvýšila podporu pre železničnú dopravu, mestskú verejnú dopravu, intermodálnu dopravu a riadenie dopravy;

| 6. | zastáva názor, že činnosť EIB by mala odrážať aj ciele a záväzky, ktoré EÚ prijala v kontexte OSN (ako napríklad Kjótsky protokol); vyzýva preto EIB, aby každoročne predkladala Európskemu parlamentu správu o vykonávaní cieľov EÚ a OSN pri svojich operáciách v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

6.

zastáva názor, že činnosť EIB by mala odrážať aj ciele a záväzky, ktoré EÚ prijala v kontexte OSN (ako napríklad Kjótsky protokol); vyzýva preto EIB, aby každoročne predkladala Európskemu parlamentu správu o vykonávaní cieľov EÚ a OSN pri svojich operáciách v rozvojových krajinách;

| 7. | s uspokojením berie na vedomie systematické plnenie odporúčaní zo strany EIB, ktoré Európsky parlament vydal v uplynulých rokoch; odporúča, aby sa toto plnenie sprístupnilo širokej verejnosti v súvislosti s výročnou správou EIB; |
| --- | --- |

7.

s uspokojením berie na vedomie systematické plnenie odporúčaní zo strany EIB, ktoré Európsky parlament vydal v uplynulých rokoch; odporúča, aby sa toto plnenie sprístupnilo širokej verejnosti v súvislosti s výročnou správou EIB;

| 8. | nalieha na EIB, aby lepšie sledovala charakter a konečné použitie svojich globálnych úverov pri podpore MSP a aby zvýšila ich transparentnosť; |
| --- | --- |

8.

nalieha na EIB, aby lepšie sledovala charakter a konečné použitie svojich globálnych úverov pri podpore MSP a aby zvýšila ich transparentnosť;

| 9. | v súvislosti s dohľadom nad EIB:






  a) | pripomína, že EIB, ktorej úlohy sú politicky vymedzené, nepodlieha bežnému dohľadu nad obozretným podnikaním; zastáva názor, že kontrola pracovných metód EIB je predsa len nevyhnutná, |
| --- | --- | --- |

9.

v súvislosti s dohľadom nad EIB:

a)

pripomína, že EIB, ktorej úlohy sú politicky vymedzené, nepodlieha bežnému dohľadu nad obozretným podnikaním; zastáva názor, že kontrola pracovných metód EIB je predsa len nevyhnutná,

| b) | navrhuje, aby bol Výbor audítorov EIB posilnený tak, že by traja členovia a traja pozorovatelia vo výbore mali byť doplnení o dvoch členov, ktorí sú zamestnancami vnútroštátnych orgánov pre dohľad, |
| --- | --- |

b)

navrhuje, aby bol Výbor audítorov EIB posilnený tak, že by traja členovia a traja pozorovatelia vo výbore mali byť doplnení o dvoch členov, ktorí sú zamestnancami vnútroštátnych orgánov pre dohľad,

| c) | víta technickú spoluprácu EIB s vnútroštátnym orgánom pre dohľad v Luxemburgu, no vyžaduje, aby sa táto spolupráca posilnila, |
| --- | --- |

c)

víta technickú spoluprácu EIB s vnútroštátnym orgánom pre dohľad v Luxemburgu, no vyžaduje, aby sa táto spolupráca posilnila,

| d) | žiada Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosti širšej revízie opatrení týkajúcich sa dohľadu nad finančnými operáciami EIB, ktorá by sa mohla vykonávať prostredníctvom budúceho európskeho systému dohľadu nad obozretným podnikaním, s cieľom dohliadať na stav finančnej situácie EIB a zabezpečiť, že jej výsledky sú dôsledne kontrolované a že sa dodržiavajú pravidlá profesionálneho správania; |
| --- | --- |

d)

žiada Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosti širšej revízie opatrení týkajúcich sa dohľadu nad finančnými operáciami EIB, ktorá by sa mohla vykonávať prostredníctvom budúceho európskeho systému dohľadu nad obozretným podnikaním, s cieľom dohliadať na stav finančnej situácie EIB a zabezpečiť, že jej výsledky sú dôsledne kontrolované a že sa dodržiavajú pravidlá profesionálneho správania;

| 10. | víta vypracovanie a zverejnenie sektorových operatívnych politík EIB v odvetviach energetiky, dopravy a vodohospodárstva realizovaných v roku 2007 a považuje ich za dôležitý krok k zvýšeniu transparentnosti úverových operácií EIB; |
| --- | --- |

10.

víta vypracovanie a zverejnenie sektorových operatívnych politík EIB v odvetviach energetiky, dopravy a vodohospodárstva realizovaných v roku 2007 a považuje ich za dôležitý krok k zvýšeniu transparentnosti úverových operácií EIB;

| 11. | víta preskúmanie politiky zverejňovania informácií EIB s cieľom zohľadniť príslušné ustanovenia Aarhuského nariadenia (15); víta uverejnenie súhrnnej správy o hodnotení operácií EIB za rok 2007 a podnecuje EIB, aby ďalej rozvíjala činnosť svojho oddelenia pre hodnotenie operácií; |
| --- | --- |

11.

víta preskúmanie politiky zverejňovania informácií EIB s cieľom zohľadniť príslušné ustanovenia Aarhuského nariadenia (15); víta uverejnenie súhrnnej správy o hodnotení operácií EIB za rok 2007 a podnecuje EIB, aby ďalej rozvíjala činnosť svojho oddelenia pre hodnotenie operácií;

| 12. | víta preskúmanie vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách; zastáva názor, že EIB by mala vyčleniť dostatočné prostriedky na vykonávanie revidovaného vyhlásenia a vypracovať správu o jeho fungovaní; |
| --- | --- |

12.

víta preskúmanie vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách; zastáva názor, že EIB by mala vyčleniť dostatočné prostriedky na vykonávanie revidovaného vyhlásenia a vypracovať správu o jeho fungovaní;

| 13. | zdôrazňuje, že EIB by mala presadzovať politiku nulovej tolerancie voči podvodom a korupcii, a víta v tejto súvislosti prehodnotenie jej politiky boja proti podvodom a politík boja proti korupcii, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyjadruje však obavy, že tieto politiky zrejme zostanú vo veľkej miere pasívna; opätovne vyzýva EIB, aby do uplatňovania týchto politík zahrnula opatrenia zamerané na:






  a) | administratívny vylučovací mechanizmus pre podniky, ktoré EIB alebo ostatné multilaterálne rozvojové banky usvedčili z korupcie, |
| --- | --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že EIB by mala presadzovať politiku nulovej tolerancie voči podvodom a korupcii, a víta v tejto súvislosti prehodnotenie jej politiky boja proti podvodom a politík boja proti korupcii, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyjadruje však obavy, že tieto politiky zrejme zostanú vo veľkej miere pasívna; opätovne vyzýva EIB, aby do uplatňovania týchto politík zahrnula opatrenia zamerané na:

a)

administratívny vylučovací mechanizmus pre podniky, ktoré EIB alebo ostatné multilaterálne rozvojové banky usvedčili z korupcie,

| b) | ochrannú politiku informátorov, a |
| --- | --- |

b)

ochrannú politiku informátorov, a

| c) | posilnenie jej vyšetrovacej funkcie a posilnenie úlohy prevencie a odhaľovania v rámci tejto funkcie; |
| --- | --- |

c)

posilnenie jej vyšetrovacej funkcie a posilnenie úlohy prevencie a odhaľovania v rámci tejto funkcie;

| 14. | víta existenciu etického výboru ad hoc (zaoberajúceho sa hlavne problematikou po skončení zamestnaneckého vzťahu) a nezávislého kontrolóra súladu; požaduje však, aby bol informovaný o postavení a praktickej činnosti tohto kontrolóra súladu; |
| --- | --- |

14.

víta existenciu etického výboru ad hoc (zaoberajúceho sa hlavne problematikou po skončení zamestnaneckého vzťahu) a nezávislého kontrolóra súladu; požaduje však, aby bol informovaný o postavení a praktickej činnosti tohto kontrolóra súladu;

| 15. | blahoželá EIB k tomu, že v októbri 2007 vo Washingtone podpísala vyhlásenie o postupe v prípade riadenia podnikov na rozvíjajúcich sa trhoch; poznamenáva, že toto vyhlásenie o postupe tiež podpísali finančné inštitúcie podporujúce rozvoj a že toto vyhlásenie stavia riadenie podnikov do popredia ich činností podporujúcich trvalo udržateľný rozvoj v rozvíjajúcich sa krajinách; |
| --- | --- |

15.

blahoželá EIB k tomu, že v októbri 2007 vo Washingtone podpísala vyhlásenie o postupe v prípade riadenia podnikov na rozvíjajúcich sa trhoch; poznamenáva, že toto vyhlásenie o postupe tiež podpísali finančné inštitúcie podporujúce rozvoj a že toto vyhlásenie stavia riadenie podnikov do popredia ich činností podporujúcich trvalo udržateľný rozvoj v rozvíjajúcich sa krajinách;

| 16. | vyjadruje spokojnosť s tým, že Riadiaci výbor EIB schválil politiku EIB o mechanizme sťažností; opätovne však vyzýva EIB, aby preskúmala svoj vnútorný mechanizmus sťažností a aby vydala nové usmernenia pre mechanizmus odvolávania sa s rozšírením na všetky operácie financované EIB; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje spokojnosť s tým, že Riadiaci výbor EIB schválil politiku EIB o mechanizme sťažností; opätovne však vyzýva EIB, aby preskúmala svoj vnútorný mechanizmus sťažností a aby vydala nové usmernenia pre mechanizmus odvolávania sa s rozšírením na všetky operácie financované EIB;

| 17. | berie na vedomie priaznivé stanovisko externého auditu a závery výročnej správy Výboru audítorov; v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou opätovne vyzýva EIB, aby sa riadila rovnakými pravidlami obozretného podnikania ako úverové inštitúcie a aby podliehala skutočnej kontrole obozretného podnikania; |
| --- | --- |

17.

berie na vedomie priaznivé stanovisko externého auditu a závery výročnej správy Výboru audítorov; v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou opätovne vyzýva EIB, aby sa riadila rovnakými pravidlami obozretného podnikania ako úverové inštitúcie a aby podliehala skutočnej kontrole obozretného podnikania;

Ciele a operácie EBOR

| 18. | víta výročnú správu EBOR za rok 2007, najmä v súvislosti s tým, že investičné činnosti EBOR boli zamerané na krajiny v ranej alebo strednej fáze transformácie, a víta jej pokrok vo financovaní projektov v rámci jej iniciatívy za trvalo udržateľnú energiu, ktorú by mali uprednostniť energetické projekty, ktoré sú v záujme EÚ; |
| --- | --- |

18.

víta výročnú správu EBOR za rok 2007, najmä v súvislosti s tým, že investičné činnosti EBOR boli zamerané na krajiny v ranej alebo strednej fáze transformácie, a víta jej pokrok vo financovaní projektov v rámci jej iniciatívy za trvalo udržateľnú energiu, ktorú by mali uprednostniť energetické projekty, ktoré sú v záujme EÚ;

| 19. | konštatuje, že EBOR pôsobí hlavne v tretích krajinách, ale niektoré operácie budú mať naďalej význam aj v rámci členských štátov; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že EBOR pôsobí hlavne v tretích krajinách, ale niektoré operácie budú mať naďalej význam aj v rámci členských štátov;

| 20. | konštatuje ďalej, že medzinárodný a regionálny rozmer úlohy EBOR je v súčasnosti veľmi odlišný oproti roku 1991 a že mandát EBOR treba uplatňovať v tomto novom prostredí, keďže EBOR reaguje na trhové podmienky a posúva sa smerom na juh a východ; |
| --- | --- |

20.

konštatuje ďalej, že medzinárodný a regionálny rozmer úlohy EBOR je v súčasnosti veľmi odlišný oproti roku 1991 a že mandát EBOR treba uplatňovať v tomto novom prostredí, keďže EBOR reaguje na trhové podmienky a posúva sa smerom na juh a východ;

| 21. | rovnako uznáva, že operačné prostredie je čoraz komplexnejšie, keďže podnikateľská nálada je problematickejšia v dôsledku menších skúseností miestnych partnerov a častejších obáv o ich dôveryhodnosť; |
| --- | --- |

21.

rovnako uznáva, že operačné prostredie je čoraz komplexnejšie, keďže podnikateľská nálada je problematickejšia v dôsledku menších skúseností miestnych partnerov a častejších obáv o ich dôveryhodnosť;

| 22. | domnieva sa, že EBOR musí posilniť svoje činnosti technickej podpory a poradenstva v záujme presadzovania noriem dobrej správy a zabezpečenia primeraného riadenia projektov na miestnej úrovni v susediacich krajinách EÚ; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že EBOR musí posilniť svoje činnosti technickej podpory a poradenstva v záujme presadzovania noriem dobrej správy a zabezpečenia primeraného riadenia projektov na miestnej úrovni v susediacich krajinách EÚ;

| 23. | víta pokrok, ktorý EBOR dosiahla pri zavádzaní zásady rodovej rovnosti v roku 2008; nalieha na obe banky, aby posilnili zásadu rodovej rovnosti vo svojich inštitucionálnych štruktúrach a vonkajších politikách; |
| --- | --- |

23.

víta pokrok, ktorý EBOR dosiahla pri zavádzaní zásady rodovej rovnosti v roku 2008; nalieha na obe banky, aby posilnili zásadu rodovej rovnosti vo svojich inštitucionálnych štruktúrach a vonkajších politikách;

Spolupráca medzi EIB a EBOR a s inými medzinárodnými, regionálnymi a vnútroštátnymi finančnými inštitúciami

| 24. | konštatuje, že EIB a EBOR čoraz častejšie financujú operácie v rovnakých geografických oblastiach mimo EÚ, napríklad vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku, na západnom Balkáne a v blízkej budúcnosti aj v Turecku; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že EIB a EBOR čoraz častejšie financujú operácie v rovnakých geografických oblastiach mimo EÚ, napríklad vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku, na západnom Balkáne a v blízkej budúcnosti aj v Turecku;

| 25. | upozorňuje, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, sa uplatňujú v súčasnosti tri rozličné druhy spolupráce medzi EIB a EBOR: v prípade východnej Európy ide o memorandum o porozumení, ktoré stavia EBOR do vedúcej úlohy a zabezpečuje v zásade spoločné investície, v prípade západného Balkánu nastáva posun od konkurenčných alebo paralelných operácií k spolupráci prostredníctvom združovania prostriedkov, a inde, ako je to v prípade Turecka, ide o dohodu založenú na definícii špecifických a spoločných oblastí pôsobnosti, pričom vedúca banka sa určuje v každom jednotlivom prípade; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, sa uplatňujú v súčasnosti tri rozličné druhy spolupráce medzi EIB a EBOR: v prípade východnej Európy ide o memorandum o porozumení, ktoré stavia EBOR do vedúcej úlohy a zabezpečuje v zásade spoločné investície, v prípade západného Balkánu nastáva posun od konkurenčných alebo paralelných operácií k spolupráci prostredníctvom združovania prostriedkov, a inde, ako je to v prípade Turecka, ide o dohodu založenú na definícii špecifických a spoločných oblastí pôsobnosti, pričom vedúca banka sa určuje v každom jednotlivom prípade;

| 26. | konštatuje, že ciele, oblasti skúseností a spôsoby práce oboch bánk sú rozdielne a nemožno jednoducho oddeliť úverové operácie pre verejný a súkromný sektor; upozorňuje, že sa objavuje čoraz viac spoločných oblastí, v ktorých obe banky rozvíjajú svoje skúsenosti, napríklad financovanie MSP, energetika a zmena klímy a projekty verejno-súkromného partnerstva (PPP); v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilnenej spolupráce; |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že ciele, oblasti skúseností a spôsoby práce oboch bánk sú rozdielne a nemožno jednoducho oddeliť úverové operácie pre verejný a súkromný sektor; upozorňuje, že sa objavuje čoraz viac spoločných oblastí, v ktorých obe banky rozvíjajú svoje skúsenosti, napríklad financovanie MSP, energetika a zmena klímy a projekty verejno-súkromného partnerstva (PPP); v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilnenej spolupráce;

| 27. | zastáva názor, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, by si vo svojich činnostiach nemali konkurovať, ale skôr by sa mali dopĺňať na základe komparatívnych výhod každej banky a vyhýbať sa tak zdvojeným nákladom pre klientov; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, by si vo svojich činnostiach nemali konkurovať, ale skôr by sa mali dopĺňať na základe komparatívnych výhod každej banky a vyhýbať sa tak zdvojeným nákladom pre klientov;

| 28. | preto v záujme dosiahnutia lepšie štruktúrovanej spolupráce EIB a EBOR v krajinách, kde pôsobia spoločne, odporúča, aby:






  a) | si obe banky zlepšili funkčné rozdelenie práce a smerovali k väčšej špecializácii s cieľom sústrediť sa na svoje skúsenosti a prednosti, |
| --- | --- | --- |

28.

preto v záujme dosiahnutia lepšie štruktúrovanej spolupráce EIB a EBOR v krajinách, kde pôsobia spoločne, odporúča, aby:

a)

si obe banky zlepšili funkčné rozdelenie práce a smerovali k väčšej špecializácii s cieľom sústrediť sa na svoje skúsenosti a prednosti,

| b) | sa EIB viac špecializovala na financovanie väčších súkromných a verejných infraštruktúr a projektov vrátane investícií v rámci PPP, ako aj priamych zahraničných investícií podnikov z EÚ, a aby sa EBOR viac špecializovala na financovanie menších investícií, budovanie inštitúcií, privatizáciu, napomáhanie obchodu, finančné trhy a priame kapitálové investície s cieľom podporovať normy podnikového riadenia, |
| --- | --- |

b)

sa EIB viac špecializovala na financovanie väčších súkromných a verejných infraštruktúr a projektov vrátane investícií v rámci PPP, ako aj priamych zahraničných investícií podnikov z EÚ, a aby sa EBOR viac špecializovala na financovanie menších investícií, budovanie inštitúcií, privatizáciu, napomáhanie obchodu, finančné trhy a priame kapitálové investície s cieľom podporovať normy podnikového riadenia,

| c) | definovali typy projektov, odvetví a produktov, o ktoré majú potenciálny záujem obe banky, pri ktorých by mohli vo väčšej miere zdieľať znalosti a zdroje, napríklad financovanie MSP, a kde by mohli zvýšiť investície na boj proti zmene klímy, napríklad podpora energie z obnoviteľných zdrojov a znižovania emisií skleníkových plynov; v týchto oblastiach spoločného záujmu prijali pragmatický a individuálny prístup a za predpokladu vzájomného uznávania postupov určili vedúcu inštitúciu pre každý projekt spolufinancovania s cieľom vyhnúť sa zdvojovaniu činnosti; v tejto súvislosti podporované projekty zohľadnili normy EÚ, napríklad v oblasti boja proti zmene klímy alebo dodržiavania sociálnych práv, nezávisle od toho, či vedúcou inštitúciou je EIB alebo EBOR, |
| --- | --- |

c)

definovali typy projektov, odvetví a produktov, o ktoré majú potenciálny záujem obe banky, pri ktorých by mohli vo väčšej miere zdieľať znalosti a zdroje, napríklad financovanie MSP, a kde by mohli zvýšiť investície na boj proti zmene klímy, napríklad podpora energie z obnoviteľných zdrojov a znižovania emisií skleníkových plynov; v týchto oblastiach spoločného záujmu prijali pragmatický a individuálny prístup a za predpokladu vzájomného uznávania postupov určili vedúcu inštitúciu pre každý projekt spolufinancovania s cieľom vyhnúť sa zdvojovaniu činnosti; v tejto súvislosti podporované projekty zohľadnili normy EÚ, napríklad v oblasti boja proti zmene klímy alebo dodržiavania sociálnych práv, nezávisle od toho, či vedúcou inštitúciou je EIB alebo EBOR,

| d) | sa v oboch inštitúciách uplatňovali jasné mechanizmy spolupráce od najvyšších štruktúr po najnižšie, ako aj v teréne, |
| --- | --- |

d)

sa v oboch inštitúciách uplatňovali jasné mechanizmy spolupráce od najvyšších štruktúr po najnižšie, ako aj v teréne,

| e) | obe banky predložili konkrétny návrh na konzistentnejšiu spoluprácu, v ktorom zvážia aj spoločné normy, v prospech ich akcionárov, zainteresovaných strán a krajín prijímajúcich ich pomoc, |
| --- | --- |

e)

obe banky predložili konkrétny návrh na konzistentnejšiu spoluprácu, v ktorom zvážia aj spoločné normy, v prospech ich akcionárov, zainteresovaných strán a krajín prijímajúcich ich pomoc,

| f) | obe banky pravidelne predkladali Komisii správu o svojej spolupráci, |
| --- | --- |

f)

obe banky pravidelne predkladali Komisii správu o svojej spolupráci,

| g) | Komisia každý rok podávala Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení vplyvu a účinnosti finančných operácií EIB a EBOR, ako aj o tom, ako prispeli k plneniu cieľov vonkajšej politiky EÚ, a o ich vzájomnej spolupráci, ako aj spolupráci s inými finančnými inštitúciami, a |
| --- | --- |

g)

Komisia každý rok podávala Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení vplyvu a účinnosti finančných operácií EIB a EBOR, ako aj o tom, ako prispeli k plneniu cieľov vonkajšej politiky EÚ, a o ich vzájomnej spolupráci, ako aj spolupráci s inými finančnými inštitúciami, a

| h) | aby Európsky parlament každý rok zorganizoval vypočutia prezidentov oboch bánk spolu s členom Komisie pre hospodárske a menové veci; |
| --- | --- |

h)

aby Európsky parlament každý rok zorganizoval vypočutia prezidentov oboch bánk spolu s členom Komisie pre hospodárske a menové veci;

| 29. | odporúča, aby z dlhodobého hľadiska akcionári EIB zvážili zvýšenie podielu EIB v EBOR, napríklad v súvislosti s navýšením základného imania, alebo ak súčasní akcionári EBOR uvažujú o vzdaní sa svojho podielu na imaní banky; domnieva sa, že z dlhodobého hľadiska môže tento krok prispieť k lepšej súdržnosti politík a špecializácii oboch bánk tak z prevádzkového, ako aj zemepisného hľadiska; |
| --- | --- |

29.

odporúča, aby z dlhodobého hľadiska akcionári EIB zvážili zvýšenie podielu EIB v EBOR, napríklad v súvislosti s navýšením základného imania, alebo ak súčasní akcionári EBOR uvažujú o vzdaní sa svojho podielu na imaní banky; domnieva sa, že z dlhodobého hľadiska môže tento krok prispieť k lepšej súdržnosti politík a špecializácii oboch bánk tak z prevádzkového, ako aj zemepisného hľadiska;

| 30. | zastáva názor, že by nemalo dochádzať k akémukoľvek prekrývaniu nástrojov EÚ v oblasti vonkajšej pomoci; vyzýva na posilnenú spoluprácu s regionálnymi a národnými rozvojovými inštitúciami alebo agentúrami v EÚ s cieľom poskytnúť efektívne financovanie odstránením prekrývania a zdvojovania činností a zabezpečiť jednotný prístup a lepšie zviditeľnenie vplyvu EÚ; v tomto zmysle podporuje možnosť vzájomného delegovania a uznávania postupov; |
| --- | --- |

30.

zastáva názor, že by nemalo dochádzať k akémukoľvek prekrývaniu nástrojov EÚ v oblasti vonkajšej pomoci; vyzýva na posilnenú spoluprácu s regionálnymi a národnými rozvojovými inštitúciami alebo agentúrami v EÚ s cieľom poskytnúť efektívne financovanie odstránením prekrývania a zdvojovania činností a zabezpečiť jednotný prístup a lepšie zviditeľnenie vplyvu EÚ; v tomto zmysle podporuje možnosť vzájomného delegovania a uznávania postupov;

| 31. | pripomína dôležitosť dohody stanovenej v „európskom konsenze”, podľa ktorej by sa mali posilňovať synergetické účinky medzi programami podporovanými EIB a inými finančnými inštitúciami a programami financovanými Spoločenstvom, aby sa zaručil maximálny účinok pre krajiny prijímajúce pomoc; zdôrazňuje potrebu zohľadňovať hlavne záujmy prijímajúcich krajín; |
| --- | --- |

31.

pripomína dôležitosť dohody stanovenej v „európskom konsenze”, podľa ktorej by sa mali posilňovať synergetické účinky medzi programami podporovanými EIB a inými finančnými inštitúciami a programami financovanými Spoločenstvom, aby sa zaručil maximálny účinok pre krajiny prijímajúce pomoc; zdôrazňuje potrebu zohľadňovať hlavne záujmy prijímajúcich krajín;

| 32. | uznáva, že EIB a EBOR musia spolupracovať s inými medzinárodnými alebo regionálnymi finančnými inštitúciami, napríklad Svetovou bankou, Ázijskou rozvojovou bankou a Africkou rozvojovou bankou, s cieľom zvýšiť účinky v regiónoch vzdialenejších od EÚ a zabrániť nežiaducemu prekrývaniu a zdvojovaniu činnosti v rámci finančnej podpory; domnieva sa však, že EIB by mala zohrávať vedúcu úlohu pri podporovaní environmentálnych, sociálnych a rozvojových cieľov EÚ v prostredí nadnárodných rozvojových bánk a inštitúcií; |
| --- | --- |

32.

uznáva, že EIB a EBOR musia spolupracovať s inými medzinárodnými alebo regionálnymi finančnými inštitúciami, napríklad Svetovou bankou, Ázijskou rozvojovou bankou a Africkou rozvojovou bankou, s cieľom zvýšiť účinky v regiónoch vzdialenejších od EÚ a zabrániť nežiaducemu prekrývaniu a zdvojovaniu činnosti v rámci finančnej podpory; domnieva sa však, že EIB by mala zohrávať vedúcu úlohu pri podporovaní environmentálnych, sociálnych a rozvojových cieľov EÚ v prostredí nadnárodných rozvojových bánk a inštitúcií;

| 33. | konštatuje, že medzinárodné rozvojové banky a inštitúcie majú pozitívny vplyv na rozvojový svet; považuje za nevyhnutné, aby sa ďalej analyzoval ich vplyv a zvážili sa ďalšie činnosti zamerané na ciele a operácie Európskeho rozvojového fondu; navrhuje, aby financovanie vlastníctva pôdy mohlo byť za podmienok súvisiacich s environmentálnymi a sociálnymi cieľmi oprávneným investičným nákladom podľa mandátu EIB poskytovať pôžičky v tretích krajinách, keďže je kľúčové pre endogénny rozvoj, najmä v afrických krajinách; |
| --- | --- |

33.

konštatuje, že medzinárodné rozvojové banky a inštitúcie majú pozitívny vplyv na rozvojový svet; považuje za nevyhnutné, aby sa ďalej analyzoval ich vplyv a zvážili sa ďalšie činnosti zamerané na ciele a operácie Európskeho rozvojového fondu; navrhuje, aby financovanie vlastníctva pôdy mohlo byť za podmienok súvisiacich s environmentálnymi a sociálnymi cieľmi oprávneným investičným nákladom podľa mandátu EIB poskytovať pôžičky v tretích krajinách, keďže je kľúčové pre endogénny rozvoj, najmä v afrických krajinách;

Globálna finančná kríza a jej dôsledky pre EIB a EBOR

| 34. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorá sa v Pláne hospodárskej obnovy Európy prisudzuje EIB, najmä so zreteľom na posilnené financovanie MSP, energie z obnoviteľných zdrojov a ekologickej dopravy; víta v súlade s lisabonskou stratégiou rozhodnutie zvýšiť v rokoch 2009 a 2010 objem úverov EIB o 30 % (15 miliárd EUR) a rozhodnutie zvýšiť upísané základné imanie EIB o 67 miliárd EUR na 232 miliárd EUR; naliehavo však vyzýva členské štáty, aby zvýšili kapitál EIB tak, aby jeho úverová kapacita zodpovedala strednodobým finančným potrebám priemyselných odvetví a podnikov, v ktorých treba podporovať ekologické a udržateľné pracovné miesta; zdôrazňuje, že tieto dodatočné prostriedky by mali slúžiť na dosiahnutie dlhodobých účinkov; nazdáva sa, že rozšírená zodpovednosť si vyžaduje primerané ľudské a finančné zdroje a zvýšenú transparentnosť a zodpovednosť operácií EIB; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorá sa v Pláne hospodárskej obnovy Európy prisudzuje EIB, najmä so zreteľom na posilnené financovanie MSP, energie z obnoviteľných zdrojov a ekologickej dopravy; víta v súlade s lisabonskou stratégiou rozhodnutie zvýšiť v rokoch 2009 a 2010 objem úverov EIB o 30 % (15 miliárd EUR) a rozhodnutie zvýšiť upísané základné imanie EIB o 67 miliárd EUR na 232 miliárd EUR; naliehavo však vyzýva členské štáty, aby zvýšili kapitál EIB tak, aby jeho úverová kapacita zodpovedala strednodobým finančným potrebám priemyselných odvetví a podnikov, v ktorých treba podporovať ekologické a udržateľné pracovné miesta; zdôrazňuje, že tieto dodatočné prostriedky by mali slúžiť na dosiahnutie dlhodobých účinkov; nazdáva sa, že rozšírená zodpovednosť si vyžaduje primerané ľudské a finančné zdroje a zvýšenú transparentnosť a zodpovednosť operácií EIB;

| 35. | podporuje posilnenie opatrení o rozdelení rizika medzi komerčnými bankami a EIB pri poskytovaní financovania pre MSP; požaduje však opatrnosť, pokiaľ ide o využívanie úverov EIB komerčnými bankami, a vyzýva v tejto súvislosti na prijatie kódexu správania medzi komerčnými bankami a EIB; poznamenáva tiež, že zoznam EIB týkajúci sa sprostredkovateľských bánk sa musí aktualizovať; |
| --- | --- |

35.

podporuje posilnenie opatrení o rozdelení rizika medzi komerčnými bankami a EIB pri poskytovaní financovania pre MSP; požaduje však opatrnosť, pokiaľ ide o využívanie úverov EIB komerčnými bankami, a vyzýva v tejto súvislosti na prijatie kódexu správania medzi komerčnými bankami a EIB; poznamenáva tiež, že zoznam EIB týkajúci sa sprostredkovateľských bánk sa musí aktualizovať;

| 36. | zastáva názor, že EIB a Komisia by mali urýchliť realizáciu projektov v členských štátoch, ako aj v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté krízou; vzhľadom na to považuje za dôležité, aby sa zužitkovali odborné znalosti vyplývajúce z programov technickej pomoci ako Jaspers, Jeremie, Jessica a Jasmine s cieľom urýchliť distribúciu štrukturálnej pomoci; |
| --- | --- |

36.

zastáva názor, že EIB a Komisia by mali urýchliť realizáciu projektov v členských štátoch, ako aj v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté krízou; vzhľadom na to považuje za dôležité, aby sa zužitkovali odborné znalosti vyplývajúce z programov technickej pomoci ako Jaspers, Jeremie, Jessica a Jasmine s cieľom urýchliť distribúciu štrukturálnej pomoci;

| 37. | poznamenáva, že EÚ požiadala EIB, aby urýchlila podporu pre projekty PPP ako odpoveď na finančnú krízu; naliehavo vyzýva EIB a EBOR, aby uskutočňovali takéto projekty iba v prípade, že sú finančne prijateľné a prinášajú skutočné prínosy; v tejto súvislosti sa domnieva, že sú potrebné zlepšenia v oblasti zverejňovania informácií, zabezpečenia hodnoty za vynaložené prostriedky a postupov hodnotenia finančnej prijateľnosti; |
| --- | --- |

37.

poznamenáva, že EÚ požiadala EIB, aby urýchlila podporu pre projekty PPP ako odpoveď na finančnú krízu; naliehavo vyzýva EIB a EBOR, aby uskutočňovali takéto projekty iba v prípade, že sú finančne prijateľné a prinášajú skutočné prínosy; v tejto súvislosti sa domnieva, že sú potrebné zlepšenia v oblasti zverejňovania informácií, zabezpečenia hodnoty za vynaložené prostriedky a postupov hodnotenia finančnej prijateľnosti;

| 38. | vyzýva členské štáty, aby v plnom rozsahu využívali nástroje rizikového kapitálu, globálne pôžičky a mikroúvery, ktoré ponúkajú programy a mechanizmy EIB; |
| --- | --- |

38.

vyzýva členské štáty, aby v plnom rozsahu využívali nástroje rizikového kapitálu, globálne pôžičky a mikroúvery, ktoré ponúkajú programy a mechanizmy EIB;

| 39. | konštatuje, že činnosť EIB v oblasti prijímania a poskytovania pôžičiek v rámci i mimo EÚ sa postupne zvyšuje a v súčasnosti predstavuje hlavný nástroj prijímania a poskytovania pôžičiek na úrovni EÚ; poznamenáva ďalej, že existuje značný dopyt, vrátane Ázie, po dlhopisoch vydávaných EIB; vyzýva preto EIB a jej guvernérov, aby ako banka zohľadňujúca verejné záujmy v maximálnej miere využila tento potenciál v oblasti prijímania pôžičiek a vydala predovšetkým dlhopisy v eurách na globálnom trhu v záujme podpory dlhodobých cieľov a zmiernenia hospodárskeho poklesu v EÚ a jej susedných krajinách; |
| --- | --- |

39.

konštatuje, že činnosť EIB v oblasti prijímania a poskytovania pôžičiek v rámci i mimo EÚ sa postupne zvyšuje a v súčasnosti predstavuje hlavný nástroj prijímania a poskytovania pôžičiek na úrovni EÚ; poznamenáva ďalej, že existuje značný dopyt, vrátane Ázie, po dlhopisoch vydávaných EIB; vyzýva preto EIB a jej guvernérov, aby ako banka zohľadňujúca verejné záujmy v maximálnej miere využila tento potenciál v oblasti prijímania pôžičiek a vydala predovšetkým dlhopisy v eurách na globálnom trhu v záujme podpory dlhodobých cieľov a zmiernenia hospodárskeho poklesu v EÚ a jej susedných krajinách;

| 40. | dôrazne vyzýva Komisiu a EIB, aby spoločne preskúmali spôsob, akým možno prekonať zníženie ponuky úverov v reálnom hospodárstve pomocou nových inovatívnych finančných nástrojov; |
| --- | --- |

40.

dôrazne vyzýva Komisiu a EIB, aby spoločne preskúmali spôsob, akým možno prekonať zníženie ponuky úverov v reálnom hospodárstve pomocou nových inovatívnych finančných nástrojov;

| 41. | víta rozhodnutie EBOR zvýšiť ročný objem činnosti banky v roku 2009 o zhruba 20 % na približne 7 miliárd EUR s cieľom zmierniť súčasnú finančnú a hospodársku krízu a poznamenáva, že polovica z 1 miliardy EUR v rámci osobitných výdavkov v roku 2009 je vyčlenená pre strednú a východnú Európu; |
| --- | --- |

41.

víta rozhodnutie EBOR zvýšiť ročný objem činnosti banky v roku 2009 o zhruba 20 % na približne 7 miliárd EUR s cieľom zmierniť súčasnú finančnú a hospodársku krízu a poznamenáva, že polovica z 1 miliardy EUR v rámci osobitných výdavkov v roku 2009 je vyčlenená pre strednú a východnú Európu;

| 42. | zdôrazňuje, že v súčasných podmienkach, keď je ťažké získať úver, získala úloha oboch bánk na dôležitosti v rámci i mimo EÚ; vyzýva obe banky, aby dodržali svoje záväzky vo vzťahu k tretím krajinám aj v týchto ťažkých hospodárskych časoch; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že v súčasných podmienkach, keď je ťažké získať úver, získala úloha oboch bánk na dôležitosti v rámci i mimo EÚ; vyzýva obe banky, aby dodržali svoje záväzky vo vzťahu k tretím krajinám aj v týchto ťažkých hospodárskych časoch;

| 43. | navrhuje, že po dôkladnom preskúmaní dosahov finančnej krízy na reálne hospodárstvo by sa EIB mala vyzvať, aby zvýšila podporu pre nové členské štáty; okrem toho upozorňuje na význam zapojenia súkromného sektora do opätovnej stabilizácie týchto hospodárstiev; víta posilnenie činností EBOR v nových členských štátoch a nedávny spoločný akčný plán medzinárodných finančných inštitúcií pri podpore bankového systému a úverovania reálneho hospodárstva v strednej a východnej Európe zo strany EBOR, EIB, Európskeho investičného fondu a skupiny Svetovej banky v záujme podpory bankového systému a reálneho hospodárstva strednej a východnej Európy; odporúča však, aby sa včas vykonalo prehodnotenie pojmu „transformujúce sa krajiny” a posúdenie stiahnutia činností EBOR uskutočňovaných v rámci EÚ; |
| --- | --- |

43.

navrhuje, že po dôkladnom preskúmaní dosahov finančnej krízy na reálne hospodárstvo by sa EIB mala vyzvať, aby zvýšila podporu pre nové členské štáty; okrem toho upozorňuje na význam zapojenia súkromného sektora do opätovnej stabilizácie týchto hospodárstiev; víta posilnenie činností EBOR v nových členských štátoch a nedávny spoločný akčný plán medzinárodných finančných inštitúcií pri podpore bankového systému a úverovania reálneho hospodárstva v strednej a východnej Európe zo strany EBOR, EIB, Európskeho investičného fondu a skupiny Svetovej banky v záujme podpory bankového systému a reálneho hospodárstva strednej a východnej Európy; odporúča však, aby sa včas vykonalo prehodnotenie pojmu „transformujúce sa krajiny” a posúdenie stiahnutia činností EBOR uskutočňovaných v rámci EÚ;

| 44. | s uspokojením konštatuje, že angažovanosť EIB a EBOR vo finančnej kríze je pomerne obmedzená, hoci EBOR v roku 2008 vykázala prvú stratu v tomto desaťročí v dôsledku poklesu akciových trhov; |
| --- | --- |

44.

s uspokojením konštatuje, že angažovanosť EIB a EBOR vo finančnej kríze je pomerne obmedzená, hoci EBOR v roku 2008 vykázala prvú stratu v tomto desaťročí v dôsledku poklesu akciových trhov;

Dôsledky rozsudku Súdneho dvora na mandát EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám

| 45. | víta rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES; |
| --- | --- |

45.

víta rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES;

| 46. | odporúča rýchle uzavretie dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, ktorá po tomto rozsudku zabezpečí na jednej strane plné zohľadnenie právomocí Európskeho parlamentu a na druhej strane pokračovanie vonkajších finančných operácií EIB; preto zdôrazňuje, že táto rýchla dohoda poslúži ako dočasné riešenie s presným konečným termínom až do strednodobého preskúmania v roku 2010; |
| --- | --- |

46.

odporúča rýchle uzavretie dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, ktorá po tomto rozsudku zabezpečí na jednej strane plné zohľadnenie právomocí Európskeho parlamentu a na druhej strane pokračovanie vonkajších finančných operácií EIB; preto zdôrazňuje, že táto rýchla dohoda poslúži ako dočasné riešenie s presným konečným termínom až do strednodobého preskúmania v roku 2010;

| 47. | zastáva názor, že je potrebné prijať rozhodnutie, ktorým sa nahradí rozhodnutie 2006/1016/ES v súlade s rozsudkom Súdneho dvora, a uznáva, že prebiehajúce strednodobé preskúmanie vonkajšej úverovej činnosti EIB a dojednaní o spolupráci, ktoré sa má ukončiť v roku 2010, bude musieť umožniť skutočnú a dôkladnú diskusiu o cieľoch EÚ a o prostriedkoch pre EIB, v ktorej bude Európsky parlament ako spoluzákonodarca zohrávať svoju plnú úlohu; vyzýva Komisiu, aby v plnom rozsahu zohľadňovala odporúčania obsiahnuté v tomto uznesení pri vypracúvaní nového návrhu rozhodnutia o mandáte EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám po strednodobom preskúmaní; |
| --- | --- |

47.

zastáva názor, že je potrebné prijať rozhodnutie, ktorým sa nahradí rozhodnutie 2006/1016/ES v súlade s rozsudkom Súdneho dvora, a uznáva, že prebiehajúce strednodobé preskúmanie vonkajšej úverovej činnosti EIB a dojednaní o spolupráci, ktoré sa má ukončiť v roku 2010, bude musieť umožniť skutočnú a dôkladnú diskusiu o cieľoch EÚ a o prostriedkoch pre EIB, v ktorej bude Európsky parlament ako spoluzákonodarca zohrávať svoju plnú úlohu; vyzýva Komisiu, aby v plnom rozsahu zohľadňovala odporúčania obsiahnuté v tomto uznesení pri vypracúvaní nového návrhu rozhodnutia o mandáte EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám po strednodobom preskúmaní;

| 48. | odporúča, aby riadiaci výbor dokončil svoju prácu začiatkom roku 2010 a vyzýva predsedu výboru, aby Európsky parlament a Radu potom čo najskôr oboznámil s jeho závermi; očakáva závery riadiaceho výboru a žiada tento výbor, aby zohľadnil odporúčania uvedené v tomto uznesení a v predchádzajúcich uzneseniach Európskeho parlamentu; žiada, aby riadiaci výbor pravidelne informoval Európsky parlament o uskutočnenom pokroku; |
| --- | --- |

48.

odporúča, aby riadiaci výbor dokončil svoju prácu začiatkom roku 2010 a vyzýva predsedu výboru, aby Európsky parlament a Radu potom čo najskôr oboznámil s jeho závermi; očakáva závery riadiaceho výboru a žiada tento výbor, aby zohľadnil odporúčania uvedené v tomto uznesení a v predchádzajúcich uzneseniach Európskeho parlamentu; žiada, aby riadiaci výbor pravidelne informoval Európsky parlament o uskutočnenom pokroku;

*

* *

| 49. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Európskej investičnej banke, Európskej banke pre obnovu a rozvoj a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

49.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Európskej investičnej banke, Európskej banke pre obnovu a rozvoj a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 95.

(2)  Vec C-155/07, Európsky parlament/Rada Európskej únie, zatiaľ neuverejnené v zbierke.

(3)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 13.

(4)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 15.

(5)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0132.

(6)  Ú. v. EÚ C 287 E, 29.11.2007, s. 544.

(7)  Ú. v. EÚ C 38 E, 12.2.2004, s. 313.

(8)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

(9)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(10)  Vec C-15/00, Komisia Európskych spoločenstiev/Európska investičná banka, Zb. 2003, s. I-7281.

(11)  Chorvátsko, Česká republika, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Slovensko a Slovinsko.

(12)  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Rumunsko a Srbsko.

(13)  Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina.

(14)  Kazachstan, Kirgizsko, Mongolsko, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan.

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13).

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/157 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/157

---

Streda, 25. marca 2009Budúcnosť automobilového priemyslu

P6_TA(2009)0186

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o budúcnosti automobilového priemyslu

2010/C 117 E/26

Európsky parlament,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000,

so zreteľom na oznámenie predsedu Barrosa z 2. februára 2005 s názvom Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti – nový začiatok lisabonskej stratégie (KOM(2005)0024),

so zreteľom na závery konečnej správy skupiny na vysokej úrovni CARS 21 z 12. decembra 2005 a závery konferencie na vysokej úrovni CARS 21 o strednodobom preskúmaní z 29. októbra 2008,

so zreteľom na svoje uznesenie zo 15. januára 2008 o CARS 21: konkurenčnom regulačnom rámci pre automobilový priemysel (1),

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 15. a 16. októbra 2008,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. októbra 2008 s názvom Od finančnej krízy k ozdraveniu: európsky rámec pre činnosť (KOM(2008)0706),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2008 s názvom Plán hospodárskej obnovy Európy (KOM(2008)0800),

so zreteľom na svoju pozíciu prijatú v prvom čítaní 17. decembra 2008 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (2),

so zreteľom na vyhlásenia Rady a Komisie zo 4. februára 2009 o vplyve finančnej krízy na automobilový priemysel,

so zreteľom na závery Rady pre hospodársku súťaž z 5. a 6. marca 2009 o automobilovom priemysle,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. februára 2009 s názvom Reakcia na krízu v európskom automobilovom priemysle (KOM(2009)0104),

so zreteľom na závery stretnutia európskych ministrov priemyslu s podpredsedom Komisie, pánom Günterom Verheugenom, o situácii v automobilovom odvetví, ktoré sa uskutočnilo 16. januára 2009 v Bruseli,

so zreteľom na štatistiky predaja vozidiel v roku 2008, ktoré 29. januára 2009 zverejnilo Združenie európskych výrobcov automobilov,

so zreteľom na článok 103 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európa čelí mimoriadnej a hlbokej finančnej a hospodárskej kríze a vysokej miere nezamestnanosti, pričom dochádza k zrušeniu tisícok pracovných miest vo všetkých relevantných priemyselných odvetviach, |
| --- | --- |

A.

keďže Európa čelí mimoriadnej a hlbokej finančnej a hospodárskej kríze a vysokej miere nezamestnanosti, pričom dochádza k zrušeniu tisícok pracovných miest vo všetkých relevantných priemyselných odvetviach,

| B. | keďže európsky finančný trh v súčasnosti riadne nefunguje, najmä pokiaľ ide o úverové činnosti, |
| --- | --- |

B.

keďže európsky finančný trh v súčasnosti riadne nefunguje, najmä pokiaľ ide o úverové činnosti,

| C. | keďže súčasná kríza osobitne zasiahla európsky automobilový priemysel a jeho reťazce dodávateľov, ktoré sú kľúčovým odvetvím európskeho hospodárstva prispievajúcim k zamestnanosti, inováciám a konkurencieschopnosti celého hospodárstva, |
| --- | --- |

C.

keďže súčasná kríza osobitne zasiahla európsky automobilový priemysel a jeho reťazce dodávateľov, ktoré sú kľúčovým odvetvím európskeho hospodárstva prispievajúcim k zamestnanosti, inováciám a konkurencieschopnosti celého hospodárstva,

| D. | keďže automobilové odvetvie má v EÚ nadmerné štrukturálne kapacity a v roku 2009 sa očakáva ďalší výrazný pokles dopytu po vozidlách a s tým súvisiaci pokles výroby, čo povedie nevyhnutne k väčšiemu tlaku na úroveň zamestnanosti a investícií v rámci EÚ, |
| --- | --- |

D.

keďže automobilové odvetvie má v EÚ nadmerné štrukturálne kapacity a v roku 2009 sa očakáva ďalší výrazný pokles dopytu po vozidlách a s tým súvisiaci pokles výroby, čo povedie nevyhnutne k väčšiemu tlaku na úroveň zamestnanosti a investícií v rámci EÚ,

| E. | keďže európske automobilové odvetvie je najväčším súkromným investorom v oblasti výskumu a vývoja v EÚ a európski výrobcovia osobných a komerčných vozidiel musia udržiavať vysokú úroveň investícií vzhľadom na regulačné a trhové požiadavky, najmä v súvislosti so zabezpečovaním prechodu na vozový park s nízkymi emisiami, |
| --- | --- |

E.

keďže európske automobilové odvetvie je najväčším súkromným investorom v oblasti výskumu a vývoja v EÚ a európski výrobcovia osobných a komerčných vozidiel musia udržiavať vysokú úroveň investícií vzhľadom na regulačné a trhové požiadavky, najmä v súvislosti so zabezpečovaním prechodu na vozový park s nízkymi emisiami,

| F. | keďže legislatívne balíky o energii z obnoviteľných zdrojov a o zmene klímy, ktoré boli prijaté v decembri 2008, budú mať veľmi dôležitú úlohu pri podpore ekologických investícií zameraných na úspory energie v automobilovom priemysle, |
| --- | --- |

F.

keďže legislatívne balíky o energii z obnoviteľných zdrojov a o zmene klímy, ktoré boli prijaté v decembri 2008, budú mať veľmi dôležitú úlohu pri podpore ekologických investícií zameraných na úspory energie v automobilovom priemysle,

| G. | keďže európsky automobilový priemysel zamestnáva priamo alebo nepriamo 12 miliónov pracovníkov, čo je 6 % zamestnaného obyvateľstva EÚ, a milióny týchto pracovných miest sú v súčasnosti ohrozené, pričom mnohé z nich sú pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu, ktoré by sa nemali zrušiť, |
| --- | --- |

G.

keďže európsky automobilový priemysel zamestnáva priamo alebo nepriamo 12 miliónov pracovníkov, čo je 6 % zamestnaného obyvateľstva EÚ, a milióny týchto pracovných miest sú v súčasnosti ohrozené, pričom mnohé z nich sú pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu, ktoré by sa nemali zrušiť,

| H. | keďže existuje významný potenciál na tvorbu pracovných miest v automobilovom priemysle prostredníctvom ekologickejších technológií, |
| --- | --- |

H.

keďže existuje významný potenciál na tvorbu pracovných miest v automobilovom priemysle prostredníctvom ekologickejších technológií,

| I. | keďže európsky automobilový priemysel je pre hospodárstvo EÚ kľúčový, pretože má multiplikačný účinok na ostatné odvetvia priemyslu, a predovšetkým na existenciu státisícov malých a stredných podnikov (MSP), |
| --- | --- |

I.

keďže európsky automobilový priemysel je pre hospodárstvo EÚ kľúčový, pretože má multiplikačný účinok na ostatné odvetvia priemyslu, a predovšetkým na existenciu státisícov malých a stredných podnikov (MSP),

| J. | keďže niektoré členské štáty začali prijímať vnútroštátne opatrenia na podporu automobilového priemyslu, |
| --- | --- |

J.

keďže niektoré členské štáty začali prijímať vnútroštátne opatrenia na podporu automobilového priemyslu,

| K. | keďže primárnu zodpovednosť za riešenie krízy má samotné odvetvie, |
| --- | --- |

K.

keďže primárnu zodpovednosť za riešenie krízy má samotné odvetvie,

| L. | keďže Komisia v súčasnosti rokuje o ďalšej liberalizácii obchodu v rámci dauhaského kola a dohody o voľnom obchode s Južnou Kóreou, |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia v súčasnosti rokuje o ďalšej liberalizácii obchodu v rámci dauhaského kola a dohody o voľnom obchode s Južnou Kóreou,

| 1. | uznáva, že súčasná hospodárska a finančná kríza vyvíja silný tlak na automobilový priemysel, ktorý sa prejavuje predovšetkým vo výraznom poklese dopytu po motorových vozidlách, ako aj v nadmernej výrobnej kapacite, ťažkostiach v prístupe k úverovému financovaniu a štrukturálnych problémoch z obdobia pred krízou; |
| --- | --- |

1.

uznáva, že súčasná hospodárska a finančná kríza vyvíja silný tlak na automobilový priemysel, ktorý sa prejavuje predovšetkým vo výraznom poklese dopytu po motorových vozidlách, ako aj v nadmernej výrobnej kapacite, ťažkostiach v prístupe k úverovému financovaniu a štrukturálnych problémoch z obdobia pred krízou;

| 2. | zdôrazňuje, že kríza je na európskej úrovni; upozorňuje preto na dôležitosť koherentných a koordinovaných iniciatív členských štátov zameraných na európsky automobilový priemysel a žiada, aby sa vytvoril skutočný európsky rámec pre akciu, ktorý zabezpečí konkrétne opatrenia, na základe ktorých by EÚ a členské štáty mohli prijímať potrebné rozhodujúce opatrenia; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že kríza je na európskej úrovni; upozorňuje preto na dôležitosť koherentných a koordinovaných iniciatív členských štátov zameraných na európsky automobilový priemysel a žiada, aby sa vytvoril skutočný európsky rámec pre akciu, ktorý zabezpečí konkrétne opatrenia, na základe ktorých by EÚ a členské štáty mohli prijímať potrebné rozhodujúce opatrenia;

| 3. | s rastúcim znepokojením konštatuje, že niektoré krátkodobé opatrenia prijaté členskými štátmi na vnútroštátnej úrovni by mohli prispieť k narušeniu hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a poškodiť dlhodobú konkurencieschopnosť, a preto členské štáty vyzýva, aby zabezpečili, že ďalšie opatrenia budú koherentné, účinné a koordinované; |
| --- | --- |

3.

s rastúcim znepokojením konštatuje, že niektoré krátkodobé opatrenia prijaté členskými štátmi na vnútroštátnej úrovni by mohli prispieť k narušeniu hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a poškodiť dlhodobú konkurencieschopnosť, a preto členské štáty vyzýva, aby zabezpečili, že ďalšie opatrenia budú koherentné, účinné a koordinované;

| 4. | v tejto súvislosti víta dočasný rámec posudzovania štátnej pomoci, ktorý bol vytvorený ako súčasť Plánu hospodárskej obnovy Európy; |
| --- | --- |

4.

v tejto súvislosti víta dočasný rámec posudzovania štátnej pomoci, ktorý bol vytvorený ako súčasť Plánu hospodárskej obnovy Európy;

| 5. | víta úsilie Komisie o poskytnutie efektívnej politickej odpovede na problémy spoločnosti General Motors Europe a jej dodávateľov tým, že koordinuje snahy príslušných členských štátov vrátane usporiadania stretnutia ministrov 13. marca 2009 a hľadania objektívneho a spravodlivého riešenia problematiky práv duševného a priemyselného vlastníctva; |
| --- | --- |

5.

víta úsilie Komisie o poskytnutie efektívnej politickej odpovede na problémy spoločnosti General Motors Europe a jej dodávateľov tým, že koordinuje snahy príslušných členských štátov vrátane usporiadania stretnutia ministrov 13. marca 2009 a hľadania objektívneho a spravodlivého riešenia problematiky práv duševného a priemyselného vlastníctva;

| 6. | vyzýva Radu a Komisiu, aby urýchlili, zjednodušili a zvýšili finančnú podporu automobilového priemyslu, a to najmä prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) a tým, že umožnia poskytovanie štátnych záruk na nízkoúrokové pôžičky; naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby požadovali zjednodušenie administratívneho postupu pri žiadostiach o pôžičky; domnieva sa, že táto finančná podpora, najmä vo forme pôžičiek, by mala pomôcť stimulovať dopyt po nových vozidlách v prospech hospodárskeho rastu, životného prostredia a bezpečnosti na cestách; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Radu a Komisiu, aby urýchlili, zjednodušili a zvýšili finančnú podporu automobilového priemyslu, a to najmä prostredníctvom Európskej investičnej banky (EIB) a tým, že umožnia poskytovanie štátnych záruk na nízkoúrokové pôžičky; naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby požadovali zjednodušenie administratívneho postupu pri žiadostiach o pôžičky; domnieva sa, že táto finančná podpora, najmä vo forme pôžičiek, by mala pomôcť stimulovať dopyt po nových vozidlách v prospech hospodárskeho rastu, životného prostredia a bezpečnosti na cestách;

| 7. | trvá na tom, aby EIB venovala dostatočnú pozornosť MSP prepojeným s automobilovým priemyslom s cieľom zachovať ich prístup k úverom, a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvýšili úverovú kapacitu EIB tak, aby zodpovedala strednodobým finančným potrebám automobilového priemyslu; |
| --- | --- |

7.

trvá na tom, aby EIB venovala dostatočnú pozornosť MSP prepojeným s automobilovým priemyslom s cieľom zachovať ich prístup k úverom, a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zvýšili úverovú kapacitu EIB tak, aby zodpovedala strednodobým finančným potrebám automobilového priemyslu;

| 8. | trvá na tom, že všetky finančné či daňové opatrenia vrátane príspevkov na šrotovné musia podporovať a urýchľovať nevyhnutnú technologickú transformáciu odvetvia, najmä v oblasti energetickej úspornosti motorov a redukcie emisií v plnom súlade s nedávno prijatou legislatívou; |
| --- | --- |

8.

trvá na tom, že všetky finančné či daňové opatrenia vrátane príspevkov na šrotovné musia podporovať a urýchľovať nevyhnutnú technologickú transformáciu odvetvia, najmä v oblasti energetickej úspornosti motorov a redukcie emisií v plnom súlade s nedávno prijatou legislatívou;

| 9. | opätovne potvrdzuje, že politiky na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni by mali prispievať k zvládnutiu fázy reštrukturalizácie a konverzie, ktorým čelia automobilový priemysel a jeho dodávateľský reťazec z dôvodu vysoko konkurenčného obchodného prostredia, a vyzýva toto priemyselné odvetvie, aby vytvorilo koherentnú obchodnú stratégiu a aby príslušné zmeny uskutočňovalo sociálne zodpovedným spôsobom v úzkej spolupráci s odborovými organizáciami; |
| --- | --- |

9.

opätovne potvrdzuje, že politiky na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni by mali prispievať k zvládnutiu fázy reštrukturalizácie a konverzie, ktorým čelia automobilový priemysel a jeho dodávateľský reťazec z dôvodu vysoko konkurenčného obchodného prostredia, a vyzýva toto priemyselné odvetvie, aby vytvorilo koherentnú obchodnú stratégiu a aby príslušné zmeny uskutočňovalo sociálne zodpovedným spôsobom v úzkej spolupráci s odborovými organizáciami;

| 10. | zdôrazňuje, že odborové organizácie musia byť v plnej miere zapojené do pokračujúcich diskusií a žiada Komisiu, aby v súvislosti so súčasnou krízou podporovala skutočný európsky sociálny dialóg v tomto odvetví; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že odborové organizácie musia byť v plnej miere zapojené do pokračujúcich diskusií a žiada Komisiu, aby v súvislosti so súčasnou krízou podporovala skutočný európsky sociálny dialóg v tomto odvetví;

| 11. | žiada Komisiu, aby zabezpečila najlepšie využitie dostupných európskych fondov pri podpore pracovných miest, a to Kohézneho fondu, štrukturálnych fondov, Sociálneho fondu či Fondu sa prispôsobenie sa globalizácii, v kontexte vyváženého plnenia všetkých lisabonských priorít, a aby uľahčila, zlepšila a urýchlila prístup k týmto fondom; domnieva sa, že z týchto fondov by sa mali financovať systémy odbornej prípravy a rekvalifikácie pre pracovníkov v skorom štádiu, a to všade a vždy, keď sa majú uplatňovať obmedzenia pracovného času; |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu, aby zabezpečila najlepšie využitie dostupných európskych fondov pri podpore pracovných miest, a to Kohézneho fondu, štrukturálnych fondov, Sociálneho fondu či Fondu sa prispôsobenie sa globalizácii, v kontexte vyváženého plnenia všetkých lisabonských priorít, a aby uľahčila, zlepšila a urýchlila prístup k týmto fondom; domnieva sa, že z týchto fondov by sa mali financovať systémy odbornej prípravy a rekvalifikácie pre pracovníkov v skorom štádiu, a to všade a vždy, keď sa majú uplatňovať obmedzenia pracovného času;

| 12. | opakovane potvrdzuje, že automobilový priemysel potrebuje plynulé investície do výskumných a vývojových programov, ktoré ponúknu najlepšie možné riešenia z hľadiska kvality, bezpečnosti a ekologických vlastností, aby sa podarilo dosiahnuť trvalo udržateľný konkurencieschopný rámec, a preto vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti uľahčila, zlepšila a urýchlila prístup k nástrojom EÚ na podporu výskumu a vývoja a inovácií, akým je siedmy rámcový program pre výskum a technický rozvoj; |
| --- | --- |

12.

opakovane potvrdzuje, že automobilový priemysel potrebuje plynulé investície do výskumných a vývojových programov, ktoré ponúknu najlepšie možné riešenia z hľadiska kvality, bezpečnosti a ekologických vlastností, aby sa podarilo dosiahnuť trvalo udržateľný konkurencieschopný rámec, a preto vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti uľahčila, zlepšila a urýchlila prístup k nástrojom EÚ na podporu výskumu a vývoja a inovácií, akým je siedmy rámcový program pre výskum a technický rozvoj;

| 13. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia a odporúčania pre opatrenia, ktoré koordinovaným spôsobom podporia obnovu vozového parku, ako sú príspevky na šrotovné a ďalšie trhové stimuly, ktoré majú pozitívny a krátkodobý vplyv na spotrebiteľský dopyt po nových motorových vozidlách, ako aj pre opatrenia zamerané na znovuoživenie lízingového trhu s vozidlami; vyzýva Komisiu, aby monitorovala vnútroštátne opatrenia, ktoré sa v tejto súvislosti už vykonávajú, aby sa predchádzalo narušovaniu vnútorného trhu; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia a odporúčania pre opatrenia, ktoré koordinovaným spôsobom podporia obnovu vozového parku, ako sú príspevky na šrotovné a ďalšie trhové stimuly, ktoré majú pozitívny a krátkodobý vplyv na spotrebiteľský dopyt po nových motorových vozidlách, ako aj pre opatrenia zamerané na znovuoživenie lízingového trhu s vozidlami; vyzýva Komisiu, aby monitorovala vnútroštátne opatrenia, ktoré sa v tejto súvislosti už vykonávajú, aby sa predchádzalo narušovaniu vnútorného trhu;

| 14. | potvrdzuje potrebu prehĺbenia dialógu a pokračujúcich diskusií s tretími krajinami a hlavnými obchodnými partnermi EÚ o budúcnosti automobilového odvetvia a preto vyzýva Komisiu, aby podrobne monitorovala vývoj v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ, najmä v USA a v Ázii, aby sa na medzinárodnej úrovni zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých, čím sa môže zabrániť protekcionizmu a diskriminačným opatreniam na svetovom automobilovom trhu; |
| --- | --- |

14.

potvrdzuje potrebu prehĺbenia dialógu a pokračujúcich diskusií s tretími krajinami a hlavnými obchodnými partnermi EÚ o budúcnosti automobilového odvetvia a preto vyzýva Komisiu, aby podrobne monitorovala vývoj v krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ, najmä v USA a v Ázii, aby sa na medzinárodnej úrovni zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých, čím sa môže zabrániť protekcionizmu a diskriminačným opatreniam na svetovom automobilovom trhu;

| 15. | žiada Komisiu, aby zabezpečila vyváženú a spravodlivú dohodu medzi EÚ a Južnou Kóreou pred uzatvorením dohody o voľnom obchode; |
| --- | --- |

15.

žiada Komisiu, aby zabezpečila vyváženú a spravodlivú dohodu medzi EÚ a Južnou Kóreou pred uzatvorením dohody o voľnom obchode;

| 16. | víta proces CARS 21, ktorým sa stanovuje dlhodobá priemyselná politika na európskej úrovni; vyzýva Komisiu, aby naďalej realizovala, monitorovala a vyhodnocovala tento dlhodobý strategický plán v záujme zabezpečenia budúcej konkurencieschopnosti a trvalo udržateľnej zamestnanosti v európskom automobilovom priemysle; |
| --- | --- |

16.

víta proces CARS 21, ktorým sa stanovuje dlhodobá priemyselná politika na európskej úrovni; vyzýva Komisiu, aby naďalej realizovala, monitorovala a vyhodnocovala tento dlhodobý strategický plán v záujme zabezpečenia budúcej konkurencieschopnosti a trvalo udržateľnej zamestnanosti v európskom automobilovom priemysle;

| 17. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere uplatňovala zásady lepšej tvorby práva a aby na základe toho uskutočnila dôkladné posúdenie vplyvu budúcich právnych predpisov Spoločenstva o motorových vozidlách, v súlade s odporúčaniami skupiny CARS 21, čím sa automobilovému odvetviu poskytne právna istota a predvídateľnosť; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu, aby v plnej miere uplatňovala zásady lepšej tvorby práva a aby na základe toho uskutočnila dôkladné posúdenie vplyvu budúcich právnych predpisov Spoločenstva o motorových vozidlách, v súlade s odporúčaniami skupiny CARS 21, čím sa automobilovému odvetviu poskytne právna istota a predvídateľnosť;

| 18. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

18.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.2.2009, s. 1.

(2)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0614.

---

Štvrtok 26. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/161

---

Štvrtok, 26. marca 2009Biela kniha o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel ES

P6_TA(2009)0187

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o bielej knihe o žalobách o náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel Spoločenstva (2008/2154(INI))

2010/C 117 E/27

Európsky parlament,

so zreteľom na bielu knihu Komisie z 2. apríla 2008 o žalobách o náhradu škody pre porušenie antitrustových pravidiel ES (KOM(2008)0165) (ďalej len „biela kniha“),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. apríla 2007 o zelenej knihe - žaloby o náhradu škody pre porušenie antitrustových pravidiel ES (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. marca 2007 s názvom Stratégia spotrebiteľskej politiky EÚ 2007 – 2013: posilniť postavenie spotrebiteľov, zlepšiť ich spokojnosť, účinne ich chrániť (KOM(2007)0099),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 z 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (2), nariadenie Komisie (ES) č. 773/2004 zo 7. apríla 2004, ktoré sa týka vedenia konania Komisiou podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o ES (3), a nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (4),

so zreteľom na oznámenie Komisie o oslobodení od pokút a znížení pokút v kartelových prípadoch (5) a na nariadenie Komisie (ES) č. 622/2008 z 30. júna 2008 (6), pokiaľ ide o vedenie konania o urovnaní v prípadoch kartelov,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre právne veci (A6-0123/2009),

| A. | keďže politika hospodárskej súťaže zvyšuje hospodársku výkonnosť EÚ a výrazne prispieva k dosiahnutiu cieľov lisabonskej stratégie, |
| --- | --- |

A.

keďže politika hospodárskej súťaže zvyšuje hospodársku výkonnosť EÚ a výrazne prispieva k dosiahnutiu cieľov lisabonskej stratégie,

| B. | keďže Súdny dvor Európskych spoločenstiev rozhodol, že s cieľom zabezpečiť plnú účinnosť článku 81 zmluvy môžu jednotlivci i spoločnosti podať žalobu o náhradu škody, ktorá vznikla v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, |
| --- | --- |

B.

keďže Súdny dvor Európskych spoločenstiev rozhodol, že s cieľom zabezpečiť plnú účinnosť článku 81 zmluvy môžu jednotlivci i spoločnosti podať žalobu o náhradu škody, ktorá vznikla v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES,

| C. | keďže žaloby o náhradu škody sú len jedným prvkom účinného systému súkromného presadzovania práva a keďže mechanizmy alternatívneho riešenia sporov sú za primeraných okolností účinnou alternatívou kolektívneho mechanizmu odškodnenia, umožňujú spravodlivé a rýchle mimosúdne vyrovnanie a preto by sa mali podporovať, |
| --- | --- |

C.

keďže žaloby o náhradu škody sú len jedným prvkom účinného systému súkromného presadzovania práva a keďže mechanizmy alternatívneho riešenia sporov sú za primeraných okolností účinnou alternatívou kolektívneho mechanizmu odškodnenia, umožňujú spravodlivé a rýchle mimosúdne vyrovnanie a preto by sa mali podporovať,

| D. | keďže sa otázky, ktorými sa zaoberá táto biela kniha, sa týkajú všetkých kategórií poškodených osôb, všetkých druhov porušenia článkov 81 a 82 Zmluvy o ES a všetkých odvetví hospodárstva, |
| --- | --- |

D.

keďže sa otázky, ktorými sa zaoberá táto biela kniha, sa týkajú všetkých kategórií poškodených osôb, všetkých druhov porušenia článkov 81 a 82 Zmluvy o ES a všetkých odvetví hospodárstva,

| E. | keďže akýkoľvek návrh na zavedenie mechanizmov kolektívneho odškodnenia za porušenie protimonopolných pravidiel hospodárskej súťaže Spoločenstva by mal dopĺňať alternatívne spôsoby ochrany, ktoré už existujú v niektorých členských štátoch (ako napríklad skupinové žaloby a pilotné prípady, tzv. test cases), no nemal by ich nahrádzať, |
| --- | --- |

E.

keďže akýkoľvek návrh na zavedenie mechanizmov kolektívneho odškodnenia za porušenie protimonopolných pravidiel hospodárskej súťaže Spoločenstva by mal dopĺňať alternatívne spôsoby ochrany, ktoré už existujú v niektorých členských štátoch (ako napríklad skupinové žaloby a pilotné prípady, tzv. test cases), no nemal by ich nahrádzať,

| F. | keďže cieľom súkromnoprávnych žalôb o náhradu škôd musí byť plné odškodnenie za utrpenú ujmu a keďže sa musia dodržiavať zásady mimozmluvnej zodpovednosti, ktoré na jednej strane zakazujú neoprávnené obohatenie sa a viacnásobné odškodnenie, a na druhej strane zabraňujú odškodneniu s represívnou funkciou, |
| --- | --- |

F.

keďže cieľom súkromnoprávnych žalôb o náhradu škôd musí byť plné odškodnenie za utrpenú ujmu a keďže sa musia dodržiavať zásady mimozmluvnej zodpovednosti, ktoré na jednej strane zakazujú neoprávnené obohatenie sa a viacnásobné odškodnenie, a na druhej strane zabraňujú odškodneniu s represívnou funkciou,

| G. | keďže presadzovanie práva hospodárskej súťaže zo strany Komisie a protimonopolných úradov členských štátov spadá do oblasti verejného práva a keďže je podaných relatívne málo súkromnoprávnych žalôb o náhradu škody na vnútroštátne súdy, hoci viaceré členské štáty prijali alebo prijmú opatrenia na uľahčenie prejednávania žalôb o náhradu škody podaných zo strany súkromných osôb v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, |
| --- | --- |

G.

keďže presadzovanie práva hospodárskej súťaže zo strany Komisie a protimonopolných úradov členských štátov spadá do oblasti verejného práva a keďže je podaných relatívne málo súkromnoprávnych žalôb o náhradu škody na vnútroštátne súdy, hoci viaceré členské štáty prijali alebo prijmú opatrenia na uľahčenie prejednávania žalôb o náhradu škody podaných zo strany súkromných osôb v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES,

| H. | keďže podávanie súkromnoprávnych žalôb o náhradu škody by malo dopĺňať a podporovať presadzovanie práva hospodárskej súťaže zo strany protimonopolných úradov, no nemalo by ho nahrádzať, a keďže treba posilniť personálne a finančné kapacity protimonopolných úradov s cieľom účinnejšie trestať porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES, |
| --- | --- |

H.

keďže podávanie súkromnoprávnych žalôb o náhradu škody by malo dopĺňať a podporovať presadzovanie práva hospodárskej súťaže zo strany protimonopolných úradov, no nemalo by ho nahrádzať, a keďže treba posilniť personálne a finančné kapacity protimonopolných úradov s cieľom účinnejšie trestať porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES,

| I. | keďže bez ohľadu na to, ako sa spor vyrieši, je zásadne dôležité, aby sa zaviedli postupy a ochranné mechanizmy, ktoré zabezpečia spravodlivé zaobchádzanie so všetkými stranami a zároveň zabránia zneužívaniu systému, ako sa vyskytlo v iných právnych systémoch, najmä v USA, |
| --- | --- |

I.

keďže bez ohľadu na to, ako sa spor vyrieši, je zásadne dôležité, aby sa zaviedli postupy a ochranné mechanizmy, ktoré zabezpečia spravodlivé zaobchádzanie so všetkými stranami a zároveň zabránia zneužívaniu systému, ako sa vyskytlo v iných právnych systémoch, najmä v USA,

| J. | keďže Komisia musí dodržiavať zásady subsidiarity a proporcionality v súvislosti s každým návrhom, ktorý nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva, |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia musí dodržiavať zásady subsidiarity a proporcionality v súvislosti s každým návrhom, ktorý nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva,

| 1. | víta bielu knihu a zdôrazňuje, že pravidlá hospodárskej súťaže ES a najmä ich účinné presadzovanie si vyžaduje, aby osoby, ktorým vznikla škoda v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, mohli mať možnosť uplatniť si nárok na odškodnenie za utrpenú škodu; |
| --- | --- |

1.

víta bielu knihu a zdôrazňuje, že pravidlá hospodárskej súťaže ES a najmä ich účinné presadzovanie si vyžaduje, aby osoby, ktorým vznikla škoda v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, mohli mať možnosť uplatniť si nárok na odškodnenie za utrpenú škodu;

| 2. | poznamenáva, že Komisia doteraz nešpecifikovala právny základ jej navrhovaných opatrení a že by sa malo hlbšie zvážiť určenie právneho základu navrhovaného zásahu do vnútroštátneho konania o mimozmluvnej škode a vnútroštátneho procesného práva; |
| --- | --- |

2.

poznamenáva, že Komisia doteraz nešpecifikovala právny základ jej navrhovaných opatrení a že by sa malo hlbšie zvážiť určenie právneho základu navrhovaného zásahu do vnútroštátneho konania o mimozmluvnej škode a vnútroštátneho procesného práva;

| 3. | domnieva sa, že pri prejednávaní žalôb o náhradu škody, nielen pri konaniach súvisiacich s právom hospodárskej súťaže ES, ale aj v iných oblastiach, ako napríklad zodpovednosť za výrobky a iné záležitosti v spotrebiteľskej oblasti, sa vyskytujú viaceré prekážky účinného odškodnenia osôb poškodených v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, ako napríklad hromadné škody a rozptýlené škody, informačné asymetrie a iné problémy; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že pri prejednávaní žalôb o náhradu škody, nielen pri konaniach súvisiacich s právom hospodárskej súťaže ES, ale aj v iných oblastiach, ako napríklad zodpovednosť za výrobky a iné záležitosti v spotrebiteľskej oblasti, sa vyskytujú viaceré prekážky účinného odškodnenia osôb poškodených v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, ako napríklad hromadné škody a rozptýlené škody, informačné asymetrie a iné problémy;

| 4. | pripomína, že jednotlivých spotrebiteľov, ale aj malé podniky, predovšetkým tie, ktoré utrpeli viacero malých škôd relatívne nízkej hodnoty, však často odradzujú od podania individuálnych žalôb o náhradu škody náklady s tým súvisiace, ale aj predlžovanie konania, neistota, riziká a ťažkosti s tým spojené; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že kolektívne odškodnenie, ktoré umožňuje agregáciu jednotlivých žalôb o náhradu škody v prípadoch porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES a zlepšuje možnosť prístupu poškodených k spravodlivosti, je dôležitým odrádzajúcim nástrojom; víta v tejto súvislosti návrh Komisie na zriadenie mechanizmov na zlepšenie kolektívneho odškodnenia a na zabránenie nadbytočným súdnym sporom; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že jednotlivých spotrebiteľov, ale aj malé podniky, predovšetkým tie, ktoré utrpeli viacero malých škôd relatívne nízkej hodnoty, však často odradzujú od podania individuálnych žalôb o náhradu škody náklady s tým súvisiace, ale aj predlžovanie konania, neistota, riziká a ťažkosti s tým spojené; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že kolektívne odškodnenie, ktoré umožňuje agregáciu jednotlivých žalôb o náhradu škody v prípadoch porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES a zlepšuje možnosť prístupu poškodených k spravodlivosti, je dôležitým odrádzajúcim nástrojom; víta v tejto súvislosti návrh Komisie na zriadenie mechanizmov na zlepšenie kolektívneho odškodnenia a na zabránenie nadbytočným súdnym sporom;

| 5. | poukazuje na to, že generálne riaditeľstvo Komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľa zverejnilo koncom roka 2008 výsledky dvoch štúdií o kolektívnych mechanizmoch na odškodnenie v členských štátoch a o prípadných prekážkach pre vnútorný trh, ktoré sú dôsledkom rozdielnej legislatívy v členských štátoch; zároveň poukazuje na to, že Komisia zverejnila zelenú knihu o prípadných možnostiach Spoločenstva na akciu v oblasti práva ochrany spotrebiteľa a oznámila zverejnenie ďalšieho strategického dokumentu v roku 2009; zdôrazňuje, že opatrenia na úrovni Spoločenstva nesmú spôsobiť svojvoľné či nepotrebné roztrieštenie vnútroštátneho procesného práva, a preto by sa malo dôkladne preskúmať, či a do akej miery by sa mal zvoliť horizontálny alebo integrovaný prístup s cieľom uľahčiť mimosúdne vyrovnanie a prejednávanie žalôb o náhradu škody; preto žiada Komisiu, aby preskúmala možné právne základy a spôsob horizontálneho alebo integrovaného postupu, hoci nie nevyhnutne jedným horizontálnym nástrojom, a aby zatiaľ nepredkladala žiadne kolektívne mechanizmy odškodnenia pre osoby poškodené v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES bez toho, aby umožnila Európskemu parlamentu zúčastniť sa na prijatí takýchto mechanizmov v rámci spolurozhodovacieho postupu; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že generálne riaditeľstvo Komisie pre zdravie a ochranu spotrebiteľa zverejnilo koncom roka 2008 výsledky dvoch štúdií o kolektívnych mechanizmoch na odškodnenie v členských štátoch a o prípadných prekážkach pre vnútorný trh, ktoré sú dôsledkom rozdielnej legislatívy v členských štátoch; zároveň poukazuje na to, že Komisia zverejnila zelenú knihu o prípadných možnostiach Spoločenstva na akciu v oblasti práva ochrany spotrebiteľa a oznámila zverejnenie ďalšieho strategického dokumentu v roku 2009; zdôrazňuje, že opatrenia na úrovni Spoločenstva nesmú spôsobiť svojvoľné či nepotrebné roztrieštenie vnútroštátneho procesného práva, a preto by sa malo dôkladne preskúmať, či a do akej miery by sa mal zvoliť horizontálny alebo integrovaný prístup s cieľom uľahčiť mimosúdne vyrovnanie a prejednávanie žalôb o náhradu škody; preto žiada Komisiu, aby preskúmala možné právne základy a spôsob horizontálneho alebo integrovaného postupu, hoci nie nevyhnutne jedným horizontálnym nástrojom, a aby zatiaľ nepredkladala žiadne kolektívne mechanizmy odškodnenia pre osoby poškodené v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES bez toho, aby umožnila Európskemu parlamentu zúčastniť sa na prijatí takýchto mechanizmov v rámci spolurozhodovacieho postupu;

| 6. | poznamenáva, že so žalobami o náhradu škody za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES by sa malo zaobchádzať čo najkonzistentnejšie s ostatnými mimozmluvnými žalobami; domnieva sa, že horizontálny alebo integrovaný prístup by mohol pokryť procesné pravidlá, ktoré sú spoločné pre kolektívne mechanizmy odškodnenia v rôznych oblastiach práva, a zdôrazňuje, že tento prístup nesmie zdržať či zabrániť príprave návrhov a opatrení považovaných za potrebné na plné presadzovanie práva hospodárskej súťaže ES; berie ďalej na vedomie pokročilejšiu analýzu občianskoprávneho odškodňovania v oblasti hospodárskej súťaže a pokročilý rámec protimonopolných úradov vrátane Európskej siete pre hospodársku súťaž (ECN), a že aspoň v súvislosti s niektorými otázkami je odôvodnené, aby sa rýchlo pokračovalo pri zohľadnení skutočnosti, že niektoré predpokladané opatrenia by sa mohli rozšíriť aj na oblasti mimo práva hospodárskej súťaže; domnieva sa, že takéto sektorové opatrenia by sa už mohli navrhnúť s ohľadom na špecifické komplexnosti a problémy, s ktorými sa stretávajú poškodené osoby v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES; |
| --- | --- |

6.

poznamenáva, že so žalobami o náhradu škody za porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES by sa malo zaobchádzať čo najkonzistentnejšie s ostatnými mimozmluvnými žalobami; domnieva sa, že horizontálny alebo integrovaný prístup by mohol pokryť procesné pravidlá, ktoré sú spoločné pre kolektívne mechanizmy odškodnenia v rôznych oblastiach práva, a zdôrazňuje, že tento prístup nesmie zdržať či zabrániť príprave návrhov a opatrení považovaných za potrebné na plné presadzovanie práva hospodárskej súťaže ES; berie ďalej na vedomie pokročilejšiu analýzu občianskoprávneho odškodňovania v oblasti hospodárskej súťaže a pokročilý rámec protimonopolných úradov vrátane Európskej siete pre hospodársku súťaž (ECN), a že aspoň v súvislosti s niektorými otázkami je odôvodnené, aby sa rýchlo pokračovalo pri zohľadnení skutočnosti, že niektoré predpokladané opatrenia by sa mohli rozšíriť aj na oblasti mimo práva hospodárskej súťaže; domnieva sa, že takéto sektorové opatrenia by sa už mohli navrhnúť s ohľadom na špecifické komplexnosti a problémy, s ktorými sa stretávajú poškodené osoby v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES;

| 7. | poznamenáva, že je žiaduce, aby sa pre odporcov/obžalovaných dosiahlo vyrovnanie „raz a navždy“ s cieľom znížiť neistotu ako aj nadbytočný ekonomický dosah, ktorý by mohol ovplyvniť zamestnancov, dodávateľov, subdodávateľov a iné nevinné strany; vyzýva na zhodnotenie a možné zavedenie postupu mimosúdneho vyrovnania v prípade hromadných žalôb, ktorý sa môže iniciovať buď stranami sporu pred podaním žaloby, alebo ktorý môže byť nariadený súdom, na ktorý bola žaloba podaná; domnieva sa, že postup vyrovnania by sa mal zameriavať na mimosúdne urovnanie sporu, pričom dohodu o vyrovnaní schváli súd a možno ju vyhlásiť za záväznú pre všetky poškodené osoby, ktoré sa postupu vyrovnania zúčastnili; zdôrazňuje, že takýto postup nesmie spôsobovať neprimerané predĺženie konania, ani podporovať nespravodlivé vyrovnanie nárokov; vyzýva Komisiu, aby hľadala spôsob dosiahnutia väčšej istoty vrátane zhodnotenia, či by sa od akýchkoľvek následných osôb uplatňujúcich svoj nárok malo principiálne očakávať, že sa uspokoja s výsledkom tohto postupu vyrovnania; |
| --- | --- |

7.

poznamenáva, že je žiaduce, aby sa pre odporcov/obžalovaných dosiahlo vyrovnanie „raz a navždy“ s cieľom znížiť neistotu ako aj nadbytočný ekonomický dosah, ktorý by mohol ovplyvniť zamestnancov, dodávateľov, subdodávateľov a iné nevinné strany; vyzýva na zhodnotenie a možné zavedenie postupu mimosúdneho vyrovnania v prípade hromadných žalôb, ktorý sa môže iniciovať buď stranami sporu pred podaním žaloby, alebo ktorý môže byť nariadený súdom, na ktorý bola žaloba podaná; domnieva sa, že postup vyrovnania by sa mal zameriavať na mimosúdne urovnanie sporu, pričom dohodu o vyrovnaní schváli súd a možno ju vyhlásiť za záväznú pre všetky poškodené osoby, ktoré sa postupu vyrovnania zúčastnili; zdôrazňuje, že takýto postup nesmie spôsobovať neprimerané predĺženie konania, ani podporovať nespravodlivé vyrovnanie nárokov; vyzýva Komisiu, aby hľadala spôsob dosiahnutia väčšej istoty vrátane zhodnotenia, či by sa od akýchkoľvek následných osôb uplatňujúcich svoj nárok malo principiálne očakávať, že sa uspokoja s výsledkom tohto postupu vyrovnania;

| 8. | domnieva sa, že priami a nepriami kupujúci by v prípade samostatnej žaloby alebo následnej žaloby mali mať k dispozícii individuálne žaloby, kolektívne žaloby a skupinové žaloby, ktoré možno podať aj vo forme „pilotného prípadu“, ale s cieľom zabrániť viacnásobným žalobám jednej strany s tým istým predmetom žaloby by výber jedného typu žaloby mal zabrániť tomu, aby strana sporu podala zároveň alebo následne ďalšiu žalobu čo sa k nej pripojila; domnieva sa, že v prípade, ak rôzne strany sporu začnú samostatné konania, malo by sa vyvinúť úsilie o spojenie vecí alebo ich prejednávať za sebou; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že priami a nepriami kupujúci by v prípade samostatnej žaloby alebo následnej žaloby mali mať k dispozícii individuálne žaloby, kolektívne žaloby a skupinové žaloby, ktoré možno podať aj vo forme „pilotného prípadu“, ale s cieľom zabrániť viacnásobným žalobám jednej strany s tým istým predmetom žaloby by výber jedného typu žaloby mal zabrániť tomu, aby strana sporu podala zároveň alebo následne ďalšiu žalobu čo sa k nej pripojila; domnieva sa, že v prípade, ak rôzne strany sporu začnú samostatné konania, malo by sa vyvinúť úsilie o spojenie vecí alebo ich prejednávať za sebou;

| 9. | domnieva sa, že s cieľom zabrániť zneužívaniu súdnych sporov by sa v členských štátoch mali poveriť právomocou prejednávať skupinové žaloby štátne orgány, ako napríklad ombudsman, alebo kvalifikované subjekty, ako sú združenia na ochranu spotrebiteľov, podľa článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/27/ES z 19. mája 1998 o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov (7), a že ad hoc právomoc prejednávať takéto skupinové žaloby by prichádzali do úvahy najmä v prípade obchodných združení, ktoré sa zaoberajú konaniami v prípade žalôb o náhradu škody pre podniky; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že s cieľom zabrániť zneužívaniu súdnych sporov by sa v členských štátoch mali poveriť právomocou prejednávať skupinové žaloby štátne orgány, ako napríklad ombudsman, alebo kvalifikované subjekty, ako sú združenia na ochranu spotrebiteľov, podľa článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/27/ES z 19. mája 1998 o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov (7), a že ad hoc právomoc prejednávať takéto skupinové žaloby by prichádzali do úvahy najmä v prípade obchodných združení, ktoré sa zaoberajú konaniami v prípade žalôb o náhradu škody pre podniky;

| 10. | žiada, aby sa kolektívnej žaloby o náhradu škody mohol zúčastniť len jasne vymedzený okruh osôb a aby sa toto vymedzenie členov tejto skupiny v prípade kolektívnej žaloby typu „opt-in“ a v prípade skupinovej žaloby podanej zo strany oprávnených subjektov, ktoré boli dopredu určené alebo schválené ad hoc, uskutočnilo v rámci jasnej lehoty bez zbytočného zdržovania pri dodržiavaní existujúcej legislatívy, ak si vyžaduje neskorší dátum; zdôrazňuje, že nahradiť by sa mala len skutočne vzniknutá škoda; poznamenáva, že v prípade úspešnej žaloby sa prisľúbená náhrada škody musí vyplatiť vymedzenému okruhu osôb alebo ich splnomocnenému zástupcovi, a že oprávneným subjektom možno uhradiť len tie výdavky, ktoré im vznikli v dôsledku prejednávania žaloby a nemôžu byť priamo ani nepriamo splnomocneným zástupcom pre vyplatenie náhrady škody; |
| --- | --- |

10.

žiada, aby sa kolektívnej žaloby o náhradu škody mohol zúčastniť len jasne vymedzený okruh osôb a aby sa toto vymedzenie členov tejto skupiny v prípade kolektívnej žaloby typu „opt-in“ a v prípade skupinovej žaloby podanej zo strany oprávnených subjektov, ktoré boli dopredu určené alebo schválené ad hoc, uskutočnilo v rámci jasnej lehoty bez zbytočného zdržovania pri dodržiavaní existujúcej legislatívy, ak si vyžaduje neskorší dátum; zdôrazňuje, že nahradiť by sa mala len skutočne vzniknutá škoda; poznamenáva, že v prípade úspešnej žaloby sa prisľúbená náhrada škody musí vyplatiť vymedzenému okruhu osôb alebo ich splnomocnenému zástupcovi, a že oprávneným subjektom možno uhradiť len tie výdavky, ktoré im vznikli v dôsledku prejednávania žaloby a nemôžu byť priamo ani nepriamo splnomocneným zástupcom pre vyplatenie náhrady škody;

| 11. | zdôrazňuje, že v prípade úspešnej samostatnej žaloby nie je vylúčené následné konanie zo strany verejných orgánov vo veci porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES; tiež opakovane zdôrazňuje, že s cieľom povzbudiť podniky k tomu, aby čo najrýchlejšie a najúčinnejšie odškodnili osoby poškodené nezákonným konaním, žiada protimonopolné úrady, aby pri určovaní pokuty pre žalovaný podnik zohľadnili vyplatenú náhradu škody alebo náhradu škody, ktorá sa má vyplatiť; poznamenáva, že to by však nemalo mať vplyv na právo poškodenej osoby na plnú náhradu škody za utrpenú škodu, ani na potrebu zachovať pokuty ako odstrašujúci prostriedok, a nemalo by mať za následok zdĺhavosť neistotu podnikov v súvislosti s konečnosťou vyrovnania; vyzýva Radu a Komisiu, aby do nariadenia (ES) č. 1/2003 výslovne zahrnuli zásady udeľovania pokút a ďalej zlepšovali a špecifikovali tieto zásady s cieľom dodržiavať požiadavky všeobecných právnych zásad; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že v prípade úspešnej samostatnej žaloby nie je vylúčené následné konanie zo strany verejných orgánov vo veci porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES; tiež opakovane zdôrazňuje, že s cieľom povzbudiť podniky k tomu, aby čo najrýchlejšie a najúčinnejšie odškodnili osoby poškodené nezákonným konaním, žiada protimonopolné úrady, aby pri určovaní pokuty pre žalovaný podnik zohľadnili vyplatenú náhradu škody alebo náhradu škody, ktorá sa má vyplatiť; poznamenáva, že to by však nemalo mať vplyv na právo poškodenej osoby na plnú náhradu škody za utrpenú škodu, ani na potrebu zachovať pokuty ako odstrašujúci prostriedok, a nemalo by mať za následok zdĺhavosť neistotu podnikov v súvislosti s konečnosťou vyrovnania; vyzýva Radu a Komisiu, aby do nariadenia (ES) č. 1/2003 výslovne zahrnuli zásady udeľovania pokút a ďalej zlepšovali a špecifikovali tieto zásady s cieľom dodržiavať požiadavky všeobecných právnych zásad;

| 12. | poznamenáva, že nejaká prvotná forma hodnotenia skutkovej podstaty kolektívnej žaloby by mala tvoriť predbežnú fázu a zdôrazňuje, že navrhovatelia/žalobcovia v kolektívnych žalobách o náhradu škody nesmú byť v lepšej alebo horšej pozícii ako jednotliví žalobcovia; žiada, aby sa v súvislosti s kolektívnymi mechanizmami odškodnenia uplatňovala zásada, že strana, ktorá podáva žalobu, musí svoje tvrdenia dokázať, pokiaľ príslušné vnútroštátne právo nestanovuje zmiernenie dôkazového bremena alebo neuľahčuje prístup k informáciám a dôkazom v rukách odporcu/žalovaného; |
| --- | --- |

12.

poznamenáva, že nejaká prvotná forma hodnotenia skutkovej podstaty kolektívnej žaloby by mala tvoriť predbežnú fázu a zdôrazňuje, že navrhovatelia/žalobcovia v kolektívnych žalobách o náhradu škody nesmú byť v lepšej alebo horšej pozícii ako jednotliví žalobcovia; žiada, aby sa v súvislosti s kolektívnymi mechanizmami odškodnenia uplatňovala zásada, že strana, ktorá podáva žalobu, musí svoje tvrdenia dokázať, pokiaľ príslušné vnútroštátne právo nestanovuje zmiernenie dôkazového bremena alebo neuľahčuje prístup k informáciám a dôkazom v rukách odporcu/žalovaného;

| 13. | požaduje, aby Komisia po vykonaní vyšetrovania bola povinná umožniť osobám poškodeným v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES prístup k informáciám potrebným na podanie žalôb o náhradu škody a zdôrazňuje, že článok 255 Zmluvy o ES a nariadenie (ES) č. 1049/2001 stanovujú právo na prístup k dokumentom inštitúcií, ktorý možno odmietnuť len za podmienok stanovených v uvedenom nariadení, najmä v jeho článku 4; preto sa domnieva, že Komisia musí vykladať nariadenie (ES) č. 1049/2001 v tomto zmysle alebo navrhnúť jeho zmenu a doplnenie; zdôrazňuje, že keď orgány umožňujú prístup k dokumentom, treba venovať osobitnú pozornosť ochrane obchodných a podnikových tajomstiev odporcu/obžalovaného alebo tretích osôb, a poznamenáva, že sú potrebné usmernenia týkajúce sa zaobchádzania so žiadosťami o zhovievavosť; |
| --- | --- |

13.

požaduje, aby Komisia po vykonaní vyšetrovania bola povinná umožniť osobám poškodeným v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES prístup k informáciám potrebným na podanie žalôb o náhradu škody a zdôrazňuje, že článok 255 Zmluvy o ES a nariadenie (ES) č. 1049/2001 stanovujú právo na prístup k dokumentom inštitúcií, ktorý možno odmietnuť len za podmienok stanovených v uvedenom nariadení, najmä v jeho článku 4; preto sa domnieva, že Komisia musí vykladať nariadenie (ES) č. 1049/2001 v tomto zmysle alebo navrhnúť jeho zmenu a doplnenie; zdôrazňuje, že keď orgány umožňujú prístup k dokumentom, treba venovať osobitnú pozornosť ochrane obchodných a podnikových tajomstiev odporcu/obžalovaného alebo tretích osôb, a poznamenáva, že sú potrebné usmernenia týkajúce sa zaobchádzania so žiadosťami o zhovievavosť;

| 14. | zastáva názor, že vnútroštátny súd by nemal byť viazaný rozhodnutím vnútroštátneho protimonopolného úradu iného členského štátu bez toho, aby tým boli dotknuté pravidlá, ktorými sa stanovuje záväznosť rozhodnutí, ktoré v súvislosti s tým istým predmetom konania prijal člen ECN, uplatňujúc články 81 a 82 zmluvy; poznamenáva, že školiace a výmenné programy by mali viesť ku konvergencii rozhodnutí tak, aby sa akceptácia rozhodnutí iných protimonopolných úradov stala normou; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že vnútroštátny súd by nemal byť viazaný rozhodnutím vnútroštátneho protimonopolného úradu iného členského štátu bez toho, aby tým boli dotknuté pravidlá, ktorými sa stanovuje záväznosť rozhodnutí, ktoré v súvislosti s tým istým predmetom konania prijal člen ECN, uplatňujúc články 81 a 82 zmluvy; poznamenáva, že školiace a výmenné programy by mali viesť ku konvergencii rozhodnutí tak, aby sa akceptácia rozhodnutí iných protimonopolných úradov stala normou;

| 15. | zdôrazňuje, že predpokladom nároku na náhradu škody musí vždy byť úmyselné konanie, a že musí ísť o porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES, a to aspoň z nedbanlivosti, pokiaľ vnútroštátne právo nestanovuje automatický predpoklad alebo vyvrátiteľnú domnienku viny v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, čo zabezpečuje jednotné a koherentné presadzovanie práva hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že predpokladom nároku na náhradu škody musí vždy byť úmyselné konanie, a že musí ísť o porušenie pravidiel hospodárskej súťaže ES, a to aspoň z nedbanlivosti, pokiaľ vnútroštátne právo nestanovuje automatický predpoklad alebo vyvrátiteľnú domnienku viny v prípade porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES, čo zabezpečuje jednotné a koherentné presadzovanie práva hospodárskej súťaže;

| 16. | víta skutočnosť, že odškodnenie sa zameriava na vyrovnanie strát, ako aj ušlého zisku vrátane zvýšenej ceny a úrokov, a požaduje ustanovenie tohto vymedzenia škôd pre kolektívne mechanizmy odškodnenia na úrovni Spoločenstva; |
| --- | --- |

16.

víta skutočnosť, že odškodnenie sa zameriava na vyrovnanie strát, ako aj ušlého zisku vrátane zvýšenej ceny a úrokov, a požaduje ustanovenie tohto vymedzenia škôd pre kolektívne mechanizmy odškodnenia na úrovni Spoločenstva;

| 17. | víta skutočnosť, že Komisia pracuje na nezáväznom orientačnom rámci pre výpočet náhrady škody, ktorý by užitočne zahŕňal usmernenie o informáciách potrebných pre výpočet a uplatnenie takéhoto výpočtu na mechanizmy alternatívneho urovnania sporov všade, kde je to možné; |
| --- | --- |

17.

víta skutočnosť, že Komisia pracuje na nezáväznom orientačnom rámci pre výpočet náhrady škody, ktorý by užitočne zahŕňal usmernenie o informáciách potrebných pre výpočet a uplatnenie takéhoto výpočtu na mechanizmy alternatívneho urovnania sporov všade, kde je to možné;

| 18. | berie na vedomie, že vývoj spoločného prístupu Spoločenstva k preneseniu zvýšenej ceny má zmysel a súhlasí s prípustnosťou obhajoby vo forme prenesenia zvýšenej ceny ako obrany, že dôkaz tejto obrany musí vždy poskytnúť odporca/žalovaný, a že súdy môžu vychádzať z overených vnútroštátnych pravidiel príčinnej a vzájomnej zákonnej súvislosti, aby sa dospelo k spravodlivému rozhodnutiu v každom jednotlivom prípade; navrhuje, aby sa navrhli usmernenia týkajúce sa rozsahu, do akého sa nepriamy kupujúci a najmä posledný nepriamy kupujúci môže spoliehať na vyvrátiteľnú domnienku, že nezákonné zvýšenie ceny sa v celku prenieslo na jeho úroveň; |
| --- | --- |

18.

berie na vedomie, že vývoj spoločného prístupu Spoločenstva k preneseniu zvýšenej ceny má zmysel a súhlasí s prípustnosťou obhajoby vo forme prenesenia zvýšenej ceny ako obrany, že dôkaz tejto obrany musí vždy poskytnúť odporca/žalovaný, a že súdy môžu vychádzať z overených vnútroštátnych pravidiel príčinnej a vzájomnej zákonnej súvislosti, aby sa dospelo k spravodlivému rozhodnutiu v každom jednotlivom prípade; navrhuje, aby sa navrhli usmernenia týkajúce sa rozsahu, do akého sa nepriamy kupujúci a najmä posledný nepriamy kupujúci môže spoliehať na vyvrátiteľnú domnienku, že nezákonné zvýšenie ceny sa v celku prenieslo na jeho úroveň;

| 19. | víta skutočnosť, že premlčacia lehota v prípade pretrvávajúceho alebo opakovaného porušovania pravidiel má začať plynúť odo dňa zastavenia porušovania alebo odo dňa, kedy možno odôvodnene očakávať, že sa poškodená osoba dozvedela o porušovaní, podľa toho, ktorý deň nastane neskôr; zdôrazňuje, že ustanovenia o premlčacej lehote slúžia aj právnej istote, a preto v prípade nezahájenia verejného alebo súkromnoprávneho konania musí platiť premlčacia lehota piatich rokov; víta ďalej skutočnosť, že dĺžka premlčacej lehoty by sa v prípade samostatných žalôb mala stanovovať podľa vnútroštátnych právnych predpisov, a požaduje, aby to platilo aj v prípade následných žalôb; poznamenáva, že nemajú byť dotknuté právne predpisy členských štátov, ktorými sa reguluje pozastavenie alebo prerušenie premlčacej lehoty; |
| --- | --- |

19.

víta skutočnosť, že premlčacia lehota v prípade pretrvávajúceho alebo opakovaného porušovania pravidiel má začať plynúť odo dňa zastavenia porušovania alebo odo dňa, kedy možno odôvodnene očakávať, že sa poškodená osoba dozvedela o porušovaní, podľa toho, ktorý deň nastane neskôr; zdôrazňuje, že ustanovenia o premlčacej lehote slúžia aj právnej istote, a preto v prípade nezahájenia verejného alebo súkromnoprávneho konania musí platiť premlčacia lehota piatich rokov; víta ďalej skutočnosť, že dĺžka premlčacej lehoty by sa v prípade samostatných žalôb mala stanovovať podľa vnútroštátnych právnych predpisov, a požaduje, aby to platilo aj v prípade následných žalôb; poznamenáva, že nemajú byť dotknuté právne predpisy členských štátov, ktorými sa reguluje pozastavenie alebo prerušenie premlčacej lehoty;

| 20. | víta skutočnosť, že členské štáty by mali rozhodovať o svojich pravidlách rozdelenia nákladov; domnieva sa, že je na členských štátoch, aby zhodnotili, či zabezpečiť, aby asymetria výšky zdrojov medzi navrhovateľom/žalobcom a odporcom/obžalovaným pri súdnom konaní nebola prekážkou podania opodstatnených žalôb o náhradu škody a poznamenáva, že prístup k spravodlivosti musí byť vyvážený aj silnými opatreniami na zabránenie zneužívaniu, napríklad vo forme neopodstatnených, znepokojujúcich alebo „vydieračských“ žalôb; |
| --- | --- |

20.

víta skutočnosť, že členské štáty by mali rozhodovať o svojich pravidlách rozdelenia nákladov; domnieva sa, že je na členských štátoch, aby zhodnotili, či zabezpečiť, aby asymetria výšky zdrojov medzi navrhovateľom/žalobcom a odporcom/obžalovaným pri súdnom konaní nebola prekážkou podania opodstatnených žalôb o náhradu škody a poznamenáva, že prístup k spravodlivosti musí byť vyvážený aj silnými opatreniami na zabránenie zneužívaniu, napríklad vo forme neopodstatnených, znepokojujúcich alebo „vydieračských“ žalôb;

| 21. | poukazuje na to, že uplatňovanie programu zhovievavosti (výhoda korunného svedka) v značnej miere prispieva k odhaľovaniu kartelov, a tým umožňuje súkromnoprávne žaloby o náhradu škody, a požaduje preskúmanie spôsobov, ktorými by sa mohla zachovať atraktívnosť programu zhovievavosti; zdôrazňuje, že napriek dôležitosti programu zhovievavosti je plné zbavenie korunného svedka spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti za škodu za nesystémovú, a preto rozhodne odmieta takúto výnimku, ktorá znevýhodňuje mnohé osoby poškodené v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že uplatňovanie programu zhovievavosti (výhoda korunného svedka) v značnej miere prispieva k odhaľovaniu kartelov, a tým umožňuje súkromnoprávne žaloby o náhradu škody, a požaduje preskúmanie spôsobov, ktorými by sa mohla zachovať atraktívnosť programu zhovievavosti; zdôrazňuje, že napriek dôležitosti programu zhovievavosti je plné zbavenie korunného svedka spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti za škodu za nesystémovú, a preto rozhodne odmieta takúto výnimku, ktorá znevýhodňuje mnohé osoby poškodené v dôsledku porušenia pravidiel hospodárskej súťaže ES;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby s cieľom nenarúšať, ale uľahčiť právo poškodených na podanie žaloby o náhradu škody, prioritne zabránila pozastaveniu kartelových a protimonopolných konaní, a aby všetky takéto konania, ktoré sú významné, riadne ukončila s jednoznačným rozhodnutím; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby s cieľom nenarúšať, ale uľahčiť právo poškodených na podanie žaloby o náhradu škody, prioritne zabránila pozastaveniu kartelových a protimonopolných konaní, a aby všetky takéto konania, ktoré sú významné, riadne ukončila s jednoznačným rozhodnutím;

| 23. | trvá na tom, aby sa v rámci spolurozhodovacieho postupu Európsky parlament podieľal na každej legislatívnej iniciatíve v oblasti kolektívneho odškodnenia; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, aby sa v rámci spolurozhodovacieho postupu Európsky parlament podieľal na každej legislatívnej iniciatíve v oblasti kolektívneho odškodnenia;

| 24. | žiada, aby akémukoľvek legislatívnemu návrhu predchádzala nezávislá analýza nákladov a prínosov; |
| --- | --- |

24.

žiada, aby akémukoľvek legislatívnemu návrhu predchádzala nezávislá analýza nákladov a prínosov;

| 25. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, a vládam a parlamentom členských štátov a sociálnym partnerom na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

25.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, a vládam a parlamentom členských štátov a sociálnym partnerom na úrovni Spoločenstva.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 74 E, 20.3.2008, s. 653.

(2)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 18.

(4)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2006, s. 17.

(6)  Ú. v. EÚ L 171, 1.7.2008, s. 3.

(7)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 51.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/166 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/166

---

Štvrtok, 26. marca 2009Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou

P6_TA(2009)0189

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Indiou (2008/2135(INI))

2010/C 117 E/28

Európsky parlament,

so zreteľom na Spoločný akčný plán strategického partnerstva Indie a EÚ zo 7. septembra 2005, najmä jeho časť týkajúcu sa rozvoja obchodu a investícií, a jeho revidovanú verziu,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie 4. obchodného samitu EÚ – India z 29. novembra 2003, a najmä na spoločnú iniciatívu EÚ a Indie pre posilnenie obchodu a investícií,

so zreteľom na závery 9. stretnutia zástupcov Indie a EÚ za okrúhlym stolom v dňoch 18. – 20. septembra 2005 v Hyderabáde,

so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni pre obchod medzi EÚ a Indiou na siedmom samite EÚ – India 13. októbra 2006 v Helsinkách,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie účastníkov deviateho samitu EÚ – India, ktorý sa konal 29. septembra 2008 v Marseille,

so zreteľom na spoločné vyhlásenie účastníkov deviateho obchodného samitu EÚ – India, ktorý sa konal 30. septembra 2008 v Paríži,

so zreteľom na rozhodnutie Svetovej obchodnej organizácie (WTO) o Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a verejnom zdraví, prijaté 29. novembra 2005,

so zreteľom na svoju pozíciu z 1. decembra 2005 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o udeľovaní povinných licencií patentov týkajúcich sa výroby farmaceutických výrobkov určených na vývoz do krajín s problémami v oblasti verejného zdravia (1),

so zreteľom na Memorandum o porozumení v oblasti dvojstrannej spolupráce medzi úradom generálneho kontrolóra pre patenty, dizajn a ochranné známky a Európskym patentovým úradom, podpísané 29. novembra 2006,

so zreteľom na usmernenia Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o nadnárodných podnikoch a trojstranné vyhlásenie Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o princípoch pre nadnárodné podniky a sociálnu politiku,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. marca 2006 s názvom Implementácia partnerstva pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti (KOM(2006)0136),

so zreteľom na štatistiku OECD o stave zamestnanosti 2008/2007,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2008 s názvom Osobitné postavenie problematiky detí v rámci vonkajšej činnosti EÚ (KOM(2008)0055),

so zreteľom na dohodu medzi USA a Indiou z roku 2004 s názvom „Ďalší krok smerom k strategickému partnerstvu“ a na dohodu o využívaní jadrovej energie na civilné účely dohodnutú počas oficiálnej návštevy prezidenta Georgea W. Busha v Indii 2. marca 2006,

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii WTO v Hongkongu (2),

so zreteľom na ministerskú deklaráciu prijatú 14. novembra 2001 na štvrtom zasadaní ministerskej konferencie WTO v Dauhe a predovšetkým na jej odsek 44 týkajúci sa osobitného a diferencovaného prístupu,

so zreteľom na samit EÚ – India o energetike, ktorý sa konal 6. apríla 2006 v Naí Dillí,

so zreteľom na tretie energetické grémium medzi EÚ a Indiou z 20. júna 2007,

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. septembra 2005 o vzťahoch medzi EÚ a Indiou: Strategické partnerstvo (3),

so zreteľom na štúdiu o doložke o ľudských právach a demokracii v medzinárodných dohodách EÚ, ktorú zadal parlamentný Podvýbor pre ľudské práva (4),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2006 s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia – Príspevok k Stratégii rastu a zamestnanosti EÚ (KOM(2006)0567),

so zreteľom na správu Komisie uverejnenú 19. mája 2008 o zabavení falšovaného tovaru colnými orgánmi na vonkajších hraniciach EÚ v roku 2007,

so zreteľom na kvalitatívnu analýzu potenciálnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou, ktorú vypracovalo Centrum pre analýzu regionálnej integrácie v Sussexe,

so zreteľom na hospodársku analýzu o hospodárskom vplyve potenciálnej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou z 15. marca 2007, ktorú spracovali inštitúty Centre d'études prospectives et d'informations internationales (CEPII) a Centre d'initiatives et de recherches européennes en Méditerrannée (CIREM),

so zreteľom na správu Globálna analýza a na návrh predbežnej správy o posúdení vplyvu dohody o voľnom obchode na trvalú udržateľnosť obchodu medzi Európskou úniou a Indickou republikou, ktorú vypracovala spoločnosť ECORYS,

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch Európskej únie s Indiou (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júla 2007 o dohode TRIPS a prístupe k liekom (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. februára 2006 o doložke o ľudských právach a demokracii v dohodách Európskej únie (7),

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. februára 2007 o situácii v oblasti ľudských práv Dalitov v Indii (8),

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. mája 2007 o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti (9),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (10),

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2008 o predpokladanej existencii masových hrobov v časti Kašmíru pod správou Indie (11),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. septembra 2008 o príprave samitu EÚ – India (ktorý sa konal 29. septembra 2008 v Marseille) (12),

so zreteľom na dokument o stratégii krajiny týkajúci sa Indie (2007 – 2013),

so zreteľom na návštevu delegácie Európskeho parlamentu (zloženej z poslancov Výboru pre medzinárodný obchod) v Naí Dillí v novembri 2008,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozvoj (A6-0131/2009),

| A. | keďže EÚ by mala naďalej uprednostňovať mnohostranný obchodný systém vytvorený prostredníctvom WTO, v rámci ktorého sa stanovujú príslušné pravidlá a zabezpečuje sa ich dodržiavanie, čím sa vytvárajú najlepšie možnosti pre čestný a spravodlivý medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

A.

keďže EÚ by mala naďalej uprednostňovať mnohostranný obchodný systém vytvorený prostredníctvom WTO, v rámci ktorého sa stanovujú príslušné pravidlá a zabezpečuje sa ich dodržiavanie, čím sa vytvárajú najlepšie možnosti pre čestný a spravodlivý medzinárodný obchod,

| B. | keďže úspešné a vyvážené zavŕšenie rozvojovej agendy z Dauhy má kľúčový význam tak pre Európsku úniu, ako aj pre Indiu, a keďže takáto dohoda nie je prekážkou dvojstranných dohôd WTO+, ktoré môžu byť doplnkové k multilaterálnym pravidlám, |
| --- | --- |

B.

keďže úspešné a vyvážené zavŕšenie rozvojovej agendy z Dauhy má kľúčový význam tak pre Európsku úniu, ako aj pre Indiu, a keďže takáto dohoda nie je prekážkou dvojstranných dohôd WTO+, ktoré môžu byť doplnkové k multilaterálnym pravidlám,

| C. | keďže politické vzťahy s Indiou sú založené na strategickom partnerstve z roku 2004, spoločnom akčnom pláne z roku 2005 prijatom na samite EÚ – India v septembri 2005 a revidovanom na deviatom samite EÚ – India v Marseille a dohode o spolupráci z roku 1994; keďže dohoda o voľnom obchode by mala vychádzať zo spolupráce, ktorá sa už predpokladá v článku 24 dohody o spolupráci, a mala by na ňu nadviazať, |
| --- | --- |

C.

keďže politické vzťahy s Indiou sú založené na strategickom partnerstve z roku 2004, spoločnom akčnom pláne z roku 2005 prijatom na samite EÚ – India v septembri 2005 a revidovanom na deviatom samite EÚ – India v Marseille a dohode o spolupráci z roku 1994; keďže dohoda o voľnom obchode by mala vychádzať zo spolupráce, ktorá sa už predpokladá v článku 24 dohody o spolupráci, a mala by na ňu nadviazať,

| D. | keďže Európska únia je pre Indiu najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií, ktoré v roku 2007 dosiahli výšku 10,9 miliárd EUR; keďže Európska únia sa v roku 2007 podieľala 65 % na všetkých priamych zahraničných investíciách v Indii; keďže priame zahraničné investície Indie v Európskej únii vzrástli z 500 miliónov EUR v roku 2006 na 9,5 miliardy EUR v roku 2007, |
| --- | --- |

D.

keďže Európska únia je pre Indiu najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií, ktoré v roku 2007 dosiahli výšku 10,9 miliárd EUR; keďže Európska únia sa v roku 2007 podieľala 65 % na všetkých priamych zahraničných investíciách v Indii; keďže priame zahraničné investície Indie v Európskej únii vzrástli z 500 miliónov EUR v roku 2006 na 9,5 miliardy EUR v roku 2007,

| E. | keďže v roku 2000 bola India 17. najvýznamnejším obchodným partnerom Európskej únie a v roku 2007 bola na 9. mieste; keďže v období rokov 2000 až 2006 vzrástol obchod s tovarom medzi EÚ a Indiou o približne 80 %, |
| --- | --- |

E.

keďže v roku 2000 bola India 17. najvýznamnejším obchodným partnerom Európskej únie a v roku 2007 bola na 9. mieste; keďže v období rokov 2000 až 2006 vzrástol obchod s tovarom medzi EÚ a Indiou o približne 80 %,

| F. | keďže obchodné a regulačné prostredie v Indii je stále pomerne reštriktívne; keďže v roku 2008 Svetová banka zaradila Indiu na 122. miesto (spomedzi 178 ekonomík) z hľadiska jednoduchosti podnikania, |
| --- | --- |

F.

keďže obchodné a regulačné prostredie v Indii je stále pomerne reštriktívne; keďže v roku 2008 Svetová banka zaradila Indiu na 122. miesto (spomedzi 178 ekonomík) z hľadiska jednoduchosti podnikania,

| G. | keďže podľa údajov uvedených v správe Rozvojového programu OSN o ľudskom rozvoji za roky 2007/2008 sa India nachádza na 128. mieste v rebríčku hodnotiacom index ľudského rozvoja (spomedzi 177 krajín), pričom 35 % indického obyvateľstva žije z menej ako jedného amerického dolára na deň a 80 % z menej ako dvoch dolárov na deň; keďže India je na 62. mieste spomedzi 108 rozvojových krajín v rebríčku hodnotiacom index ľudskej chudoby pre rozvojové krajiny, ktoré boli zaradené do výpočtu indexu; keďže India patrí medzi krajiny s najväčším počtom prípadov detskej práce, |
| --- | --- |

G.

keďže podľa údajov uvedených v správe Rozvojového programu OSN o ľudskom rozvoji za roky 2007/2008 sa India nachádza na 128. mieste v rebríčku hodnotiacom index ľudského rozvoja (spomedzi 177 krajín), pričom 35 % indického obyvateľstva žije z menej ako jedného amerického dolára na deň a 80 % z menej ako dvoch dolárov na deň; keďže India je na 62. mieste spomedzi 108 rozvojových krajín v rebríčku hodnotiacom index ľudskej chudoby pre rozvojové krajiny, ktoré boli zaradené do výpočtu indexu; keďže India patrí medzi krajiny s najväčším počtom prípadov detskej práce,

| H. | keďže hospodárska nerovnováha medzi jednotlivými štátmi Indie a z toho vyplývajúce nerovnomerné rozdelenie bohatstva a národného dôchodku si vyžadujú prijatie vhodných doplňujúcich hospodárskych politík vrátane harmonizácie daní a sústredenie úsilia na rozvoj kapacít najchudobnejších štátov, aby mohli využívať finančné prostriedky, |
| --- | --- |

H.

keďže hospodárska nerovnováha medzi jednotlivými štátmi Indie a z toho vyplývajúce nerovnomerné rozdelenie bohatstva a národného dôchodku si vyžadujú prijatie vhodných doplňujúcich hospodárskych politík vrátane harmonizácie daní a sústredenie úsilia na rozvoj kapacít najchudobnejších štátov, aby mohli využívať finančné prostriedky,

| I. | keďže India je jediným najväčším príjemcom v rámci všeobecného systému preferencií; keďže preferenčný dovoz Európskej únie z Indie sa v roku 2007 zvýšil na hodnotu 11,3 miliárd EUR v porovnaní s 9,7 miliardami EUR v roku 2006, |
| --- | --- |

I.

keďže India je jediným najväčším príjemcom v rámci všeobecného systému preferencií; keďže preferenčný dovoz Európskej únie z Indie sa v roku 2007 zvýšil na hodnotu 11,3 miliárd EUR v porovnaní s 9,7 miliardami EUR v roku 2006,

| J. | keďže obe strany opakovane potvrdili záväzok týkajúci sa zníženia ciel a ďalšej liberalizácie v oblasti práva usadiť sa a obchodu so službami, |
| --- | --- |

J.

keďže obe strany opakovane potvrdili záväzok týkajúci sa zníženia ciel a ďalšej liberalizácie v oblasti práva usadiť sa a obchodu so službami,

| K. | keďže prístup na trh musia sprevádzať transparentné a primerané pravidlá a normy s cieľom zabezpečiť, aby liberalizácia obchodu bola prospešná, |
| --- | --- |

K.

keďže prístup na trh musia sprevádzať transparentné a primerané pravidlá a normy s cieľom zabezpečiť, aby liberalizácia obchodu bola prospešná,

| L. | keďže prístup na trh je obmedzovaný necolnými prekážkami obchodu, ako sú zdravotné a bezpečnostné požiadavky alebo technické prekážky, kvantitatívne obmedzenia, postupy posudzovania zhody, mechanizmy na ochranu obchodu, colné postupy, vnútorného zdaňovanie a neprijatie medzinárodných predpisov a noriem, |
| --- | --- |

L.

keďže prístup na trh je obmedzovaný necolnými prekážkami obchodu, ako sú zdravotné a bezpečnostné požiadavky alebo technické prekážky, kvantitatívne obmedzenia, postupy posudzovania zhody, mechanizmy na ochranu obchodu, colné postupy, vnútorného zdaňovanie a neprijatie medzinárodných predpisov a noriem,

| M. | keďže by sa mali v ešte väčšej miere náležite zohľadňovať aspekty uznávania, vhodnej a účinnej ochrany, uplatňovania a vynucovania práv duševného vlastníctva vrátane patentov, ochranných známok alebo obchodných značiek, autorských práv a podobných práv, zemepisných označení (vrátane označenia pôvodu), priemyselných vzorov a topografií integrovaných obvodov, |
| --- | --- |

M.

keďže by sa mali v ešte väčšej miere náležite zohľadňovať aspekty uznávania, vhodnej a účinnej ochrany, uplatňovania a vynucovania práv duševného vlastníctva vrátane patentov, ochranných známok alebo obchodných značiek, autorských práv a podobných práv, zemepisných označení (vrátane označenia pôvodu), priemyselných vzorov a topografií integrovaných obvodov,

| N. | keďže India je jedným z hlavných zdrojov falšovaných liekov zabavených colnými orgánmi členských štátov, ktoré predstavujú 30 % z celkového množstva; keďže lieky nevyhovujúce normám a falšované lieky podporujú rezistenciu voči liekom a zvyšujú chorobnosť a úmrtnosť, |
| --- | --- |

N.

keďže India je jedným z hlavných zdrojov falšovaných liekov zabavených colnými orgánmi členských štátov, ktoré predstavujú 30 % z celkového množstva; keďže lieky nevyhovujúce normám a falšované lieky podporujú rezistenciu voči liekom a zvyšujú chorobnosť a úmrtnosť,

| O. | keďže článok 1 ods. 1 dohody o spolupráci ustanovuje dodržiavanie ľudských práv a demokratických zásad; keďže to predstavuje kľúčový prvok tejto dohody, |
| --- | --- |

O.

keďže článok 1 ods. 1 dohody o spolupráci ustanovuje dodržiavanie ľudských práv a demokratických zásad; keďže to predstavuje kľúčový prvok tejto dohody,

| P. | keďže podľa celosvetového indexu hladu z roku 2008 je India na 66. mieste spomedzi 88 štátov (rozvojových krajín a krajín v procese transformácie); keďže na základe indexu hladu pre Indiu sa zistilo, že ani jeden zo štátov Indie nepatrí do kategórie „nízka miera hladu“ alebo „mierna miera hladu“; dvanásť štátov patrí do kategórie „alarmujúcej miery hladu“; a štyri štáty – Pandžáb, Kérala, Harijána a Ásam – patria do kategórie „závažnej miery hladu“, |
| --- | --- |

P.

keďže podľa celosvetového indexu hladu z roku 2008 je India na 66. mieste spomedzi 88 štátov (rozvojových krajín a krajín v procese transformácie); keďže na základe indexu hladu pre Indiu sa zistilo, že ani jeden zo štátov Indie nepatrí do kategórie „nízka miera hladu“ alebo „mierna miera hladu“; dvanásť štátov patrí do kategórie „alarmujúcej miery hladu“; a štyri štáty – Pandžáb, Kérala, Harijána a Ásam – patria do kategórie „závažnej miery hladu“,

| Q. | keďže súčasťou dohody o voľnom obchode by mali byť záväzky v oblasti sociálnych a environmentálnych noriem a trvalo udržateľného rozvoja a účinné vykonávanie medzinárodne dohodnutých štandardov v sociálnej oblasti a v oblasti životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad podpory dôstojnej práce prostredníctvom účinného vnútroštátneho vykonávania základných pracovných noriem MOP, |
| --- | --- |

Q.

keďže súčasťou dohody o voľnom obchode by mali byť záväzky v oblasti sociálnych a environmentálnych noriem a trvalo udržateľného rozvoja a účinné vykonávanie medzinárodne dohodnutých štandardov v sociálnej oblasti a v oblasti životného prostredia ako nevyhnutný predpoklad podpory dôstojnej práce prostredníctvom účinného vnútroštátneho vykonávania základných pracovných noriem MOP,

| R. | keďže India nepodpísala Zmluvu o nešírení jadrových zbraní; keďže Skupina jadrových dodávateľov zrušila embargo na jadrový obchod s Indiou a keďže Kongres USA schválil dohodu o jadrovej spolupráci medzi USA a Indiou, |
| --- | --- |

R.

keďže India nepodpísala Zmluvu o nešírení jadrových zbraní; keďže Skupina jadrových dodávateľov zrušila embargo na jadrový obchod s Indiou a keďže Kongres USA schválil dohodu o jadrovej spolupráci medzi USA a Indiou,

| S. | keďže na deviatom samite EÚ – India v Marseille bola podpísaná horizontálna dohoda o leteckej doprave a India sa zaradila na 11. miesto z hľadiska osobnej dopravy medzi EÚ a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ; keďže Európska únia a India prijali revidovaný spoločný akčný plán, ktorým sa strategické partnerstvo z roku 2005 rozširuje na nové oblasti, a keďže v Indii bolo zriadené Európske obchodné a technologické centrum, |
| --- | --- |

S.

keďže na deviatom samite EÚ – India v Marseille bola podpísaná horizontálna dohoda o leteckej doprave a India sa zaradila na 11. miesto z hľadiska osobnej dopravy medzi EÚ a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ; keďže Európska únia a India prijali revidovaný spoločný akčný plán, ktorým sa strategické partnerstvo z roku 2005 rozširuje na nové oblasti, a keďže v Indii bolo zriadené Európske obchodné a technologické centrum,

Všeobecné otázky

| 1. | domnieva sa, že dohoda o voľnom obchode by mala byť vyvážená a kompatibilná s pravidlami a záväzkami WTO; domnieva sa, že úspešná rozvojová agenda z Dauhy zostáva prioritou obchodnej politiky Európskej únie, a že rokovania s Indiou o dohode o voľnom obchode by teda mali byť doplnkovými k multilaterálnym pravidlám; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že dohoda o voľnom obchode by mala byť vyvážená a kompatibilná s pravidlami a záväzkami WTO; domnieva sa, že úspešná rozvojová agenda z Dauhy zostáva prioritou obchodnej politiky Európskej únie, a že rokovania s Indiou o dohode o voľnom obchode by teda mali byť doplnkovými k multilaterálnym pravidlám;

| 2. | pripomína, že strategické partnerstvo EÚ a Indie je založené na spoločných zásadách a hodnotách, čo je vyjadrené v dohode o spolupráci medzi ES a Indiou z roku 1994 a v spoločnom akčnom pláne z roku 2005; nová dohoda o voľnom obchode orientovaná na konkurencieschopnosť by mala dopĺňať dohodu o spolupráci z roku 1994, s ktorou by mala byť právne a inštitucionálne prepojená; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že strategické partnerstvo EÚ a Indie je založené na spoločných zásadách a hodnotách, čo je vyjadrené v dohode o spolupráci medzi ES a Indiou z roku 1994 a v spoločnom akčnom pláne z roku 2005; nová dohoda o voľnom obchode orientovaná na konkurencieschopnosť by mala dopĺňať dohodu o spolupráci z roku 1994, s ktorou by mala byť právne a inštitucionálne prepojená;

| 3. | víta výsledok deviateho samitu EÚ – India a revidovaný spoločný akčný plán; nabáda rokujúce strany, aby aj naďalej konzultovali s kľúčovými zainteresovanými subjektmi; pripomína prísľub Európskej únie a Indie zrýchliť rozhovory o dohode o voľnom obchode a dosiahnuť značný a skutočný pokrok smerom k včasnému uzavretiu ambicióznej a vyváženej rozsiahlej dohody o obchode a investíciách; je sklamaný pomalým tempom rokovaní; vyzýva obe strany, aby do konca roku 2010 uzavreli komplexnú, ambicióznu a vyváženú dohodu o voľnom obchode; |
| --- | --- |

3.

víta výsledok deviateho samitu EÚ – India a revidovaný spoločný akčný plán; nabáda rokujúce strany, aby aj naďalej konzultovali s kľúčovými zainteresovanými subjektmi; pripomína prísľub Európskej únie a Indie zrýchliť rozhovory o dohode o voľnom obchode a dosiahnuť značný a skutočný pokrok smerom k včasnému uzavretiu ambicióznej a vyváženej rozsiahlej dohody o obchode a investíciách; je sklamaný pomalým tempom rokovaní; vyzýva obe strany, aby do konca roku 2010 uzavreli komplexnú, ambicióznu a vyváženú dohodu o voľnom obchode;

| 4. | nabáda federálnu vládu a vlády jednotlivých štátov Indie, aby zladili politiky a postupy s cieľom umožniť, aby potenciálne výhody boli čo najvyššie; |
| --- | --- |

4.

nabáda federálnu vládu a vlády jednotlivých štátov Indie, aby zladili politiky a postupy s cieľom umožniť, aby potenciálne výhody boli čo najvyššie;

| 5. | vzhľadom na vzájomné dopĺňanie sa oboch ekonomík poukazuje na budúci potenciál zvýšenia objemu obchodu a investícií medzi EÚ a Indiou a na obrovské obchodné príležitosti vyplývajúce z dohody o voľnom obchode; považuje dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou za výhodnú pre obe strany, no odporúča vypracovať vyhodnotenie existujúcich osobitostí tohto odvetvia; ďalej zdôrazňuje, že dohoda o voľnom obchode by mala zabezpečiť, aby tento nárast dvojstranného obchodu bol prospešný pre čo najväčší počet ľudí a aby prispel k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia, vrátane prevencie zhoršovania životného prostredia; |
| --- | --- |

5.

vzhľadom na vzájomné dopĺňanie sa oboch ekonomík poukazuje na budúci potenciál zvýšenia objemu obchodu a investícií medzi EÚ a Indiou a na obrovské obchodné príležitosti vyplývajúce z dohody o voľnom obchode; považuje dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou za výhodnú pre obe strany, no odporúča vypracovať vyhodnotenie existujúcich osobitostí tohto odvetvia; ďalej zdôrazňuje, že dohoda o voľnom obchode by mala zabezpečiť, aby tento nárast dvojstranného obchodu bol prospešný pre čo najväčší počet ľudí a aby prispel k dosiahnutiu rozvojových cieľov milénia, vrátane prevencie zhoršovania životného prostredia;

| 6. | nabáda strany, aby sa venovali aj možným nevýhodám dohody o voľnom obchode a spôsobom, ktorými môže rýchle otvorenie trhov nepriaznivo ovplyvniť ľudský rozvoj a rodovú rovnosť; |
| --- | --- |

6.

nabáda strany, aby sa venovali aj možným nevýhodám dohody o voľnom obchode a spôsobom, ktorými môže rýchle otvorenie trhov nepriaznivo ovplyvniť ľudský rozvoj a rodovú rovnosť;

| 7. | žiada Komisiu, aby do dohody o voľnom obchode zahrnula ako jej základnú súčasť ambicióznu kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá by podliehala štandardnému mechanizmu riešenia sporov; |
| --- | --- |

7.

žiada Komisiu, aby do dohody o voľnom obchode zahrnula ako jej základnú súčasť ambicióznu kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá by podliehala štandardnému mechanizmu riešenia sporov;

Obchod s tovarom

| 8. | víta výsledky mnohých simulácií voľného obchodu, ktoré poukazujú na to, že dohoda o voľnom obchode prinesie zvýšenie celkového vývozu a dovozu tak pre EÚ, ako aj pre Indiu; zdôrazňuje, že pri súčasnej priemernej miere rastu sa očakáva, že dvojstranný obchod presiahne výšku 7,7 miliárd EUR do roku 2010 a 160,6 miliárd EUR do roku 2015; |
| --- | --- |

8.

víta výsledky mnohých simulácií voľného obchodu, ktoré poukazujú na to, že dohoda o voľnom obchode prinesie zvýšenie celkového vývozu a dovozu tak pre EÚ, ako aj pre Indiu; zdôrazňuje, že pri súčasnej priemernej miere rastu sa očakáva, že dvojstranný obchod presiahne výšku 7,7 miliárd EUR do roku 2010 a 160,6 miliárd EUR do roku 2015;

| 9. | konštatuje, že priemer uplatňovaných colných sadzieb Indie sa znížil na úrovne, ktoré sú v súčasnosti porovnateľné s inými krajinami Ázie, a poukazuje na to, že priemer uplatňovaných colných sadzieb Indie v súčasnosti predstavuje 14,5 % v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 4,1 %; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že priemer uplatňovaných colných sadzieb Indie sa znížil na úrovne, ktoré sú v súčasnosti porovnateľné s inými krajinami Ázie, a poukazuje na to, že priemer uplatňovaných colných sadzieb Indie v súčasnosti predstavuje 14,5 % v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 4,1 %;

| 10. | považuje za dôležité, aby sa v dohode o voľnom obchode potvrdili ustanovenia dohody o technických prekážkach obchodu a dohody o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení; vyzýva Komisiu, aby sa v tejto súvislosti venovala nevyriešeným otázkam, ako sú napríklad dobré životné podmienky zvierat; |
| --- | --- |

10.

považuje za dôležité, aby sa v dohode o voľnom obchode potvrdili ustanovenia dohody o technických prekážkach obchodu a dohody o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení; vyzýva Komisiu, aby sa v tejto súvislosti venovala nevyriešeným otázkam, ako sú napríklad dobré životné podmienky zvierat;

| 11. | konštatuje, že Indiu znepokojuje nedostatočná harmonizácia mikrobiologických noriem v EÚ, dôsledky nariadenia REACH, nákladné postupy získavania osvedčení na vývoz ovocia do EÚ a nákladné postupy posudzovania zhody so značkou „CE“, a zdôrazňuje, že tieto otázky sa musia vyriešiť v rámci dohody o voľnom obchode; vyzýva obe strany, aby zabezpečili, aby právne predpisy a necolné prekážky obchodu boli riadené takým spôsobom, ktorý nebude brániť celkovému obchodu; vyzýva Európsku úniu aj Indiu, aby užšie spolupracovali v rámci svojich rozličných pracovných skupín v záujme vypracovania transparentnejšieho rámca pre technické predpisy a normy; okrem toho vyzýva Komisiu, aby indickým výrobcom poskytla technickú pomoc v ich úsilí o dosiahnutie noriem EÚ, najmä noriem týkajúcich sa zdravia, životného prostredia a sociálneho rozmeru výroby, čo bude prospešné pre všetky zúčastnené strany; |
| --- | --- |

11.

konštatuje, že Indiu znepokojuje nedostatočná harmonizácia mikrobiologických noriem v EÚ, dôsledky nariadenia REACH, nákladné postupy získavania osvedčení na vývoz ovocia do EÚ a nákladné postupy posudzovania zhody so značkou „CE“, a zdôrazňuje, že tieto otázky sa musia vyriešiť v rámci dohody o voľnom obchode; vyzýva obe strany, aby zabezpečili, aby právne predpisy a necolné prekážky obchodu boli riadené takým spôsobom, ktorý nebude brániť celkovému obchodu; vyzýva Európsku úniu aj Indiu, aby užšie spolupracovali v rámci svojich rozličných pracovných skupín v záujme vypracovania transparentnejšieho rámca pre technické predpisy a normy; okrem toho vyzýva Komisiu, aby indickým výrobcom poskytla technickú pomoc v ich úsilí o dosiahnutie noriem EÚ, najmä noriem týkajúcich sa zdravia, životného prostredia a sociálneho rozmeru výroby, čo bude prospešné pre všetky zúčastnené strany;

| 12. | uznáva, že indický systém noriem sa stále vyvíja; vyzýva úrad Indie zodpovedný za normy a Ústrednú organizáciu pre kontrolu noriem liečiv, aby sprísnili svoje normy v súlade s medzinárodnými normami a aby zvýšili transparentnosť pri vypracúvaní noriem zlepšením skúšobných a certifikačných postupov; je znepokojený problémami pri vykonávaní a monitorovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a noriem; vyzýva Komisiu, aby poskytla primeranú podporu na posilnenie kapacít a rast kvalifikovaných ľudských zdrojov v indických regulačných orgánoch; |
| --- | --- |

12.

uznáva, že indický systém noriem sa stále vyvíja; vyzýva úrad Indie zodpovedný za normy a Ústrednú organizáciu pre kontrolu noriem liečiv, aby sprísnili svoje normy v súlade s medzinárodnými normami a aby zvýšili transparentnosť pri vypracúvaní noriem zlepšením skúšobných a certifikačných postupov; je znepokojený problémami pri vykonávaní a monitorovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a noriem; vyzýva Komisiu, aby poskytla primeranú podporu na posilnenie kapacít a rast kvalifikovaných ľudských zdrojov v indických regulačných orgánoch;

| 13. | zdôrazňuje, že dohoda o voľnom obchode by mala zahŕňať záväzný mechanizmus riešenia sporov medzi jednotlivými štátmi, ustanovenia o mediácii pri necolných prekážkach obchodu, o antidumpingových opatreniach a vyrovnávacích clách a doložku o všeobecných výnimkách, ktorá vychádza z článkov XX a XXI Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT); |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že dohoda o voľnom obchode by mala zahŕňať záväzný mechanizmus riešenia sporov medzi jednotlivými štátmi, ustanovenia o mediácii pri necolných prekážkach obchodu, o antidumpingových opatreniach a vyrovnávacích clách a doložku o všeobecných výnimkách, ktorá vychádza z článkov XX a XXI Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT);

Obchod so službami, právo usadiť sa

| 14. | uznáva, že služby sú najrýchlejšie rastúcim odvetvím indického hospodárstva; konštatuje, že prvoradým záujmom Indie je liberalizácia v rámci režimu 1 a režimu 4 Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS); upozorňuje, že Európska únia by chcela pre väčšinu služieb dokončiť liberalizáciu prístupu na trh a vnútroštátneho postupu v rámci režimu 3; |
| --- | --- |

14.

uznáva, že služby sú najrýchlejšie rastúcim odvetvím indického hospodárstva; konštatuje, že prvoradým záujmom Indie je liberalizácia v rámci režimu 1 a režimu 4 Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS); upozorňuje, že Európska únia by chcela pre väčšinu služieb dokončiť liberalizáciu prístupu na trh a vnútroštátneho postupu v rámci režimu 3;

| 15. | poukazuje na to, že liberalizácia služieb nesmie nijak obmedzovať právo regulovať služby vrátane verejných služieb; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že liberalizácia služieb nesmie nijak obmedzovať právo regulovať služby vrátane verejných služieb;

| 16. | konštatuje že podľa Federácie indických obchodných a priemyselných komôr má predpokladaný objem dvojstranného obchodu so službami presiahnuť 246,8 miliárd EUR do roku 2015, kým sa začne vykonávať dohoda o voľnom obchode so službami; |
| --- | --- |

16.

konštatuje že podľa Federácie indických obchodných a priemyselných komôr má predpokladaný objem dvojstranného obchodu so službami presiahnuť 246,8 miliárd EUR do roku 2015, kým sa začne vykonávať dohoda o voľnom obchode so službami;

| 17. | konštatuje, že obchod so službami medzi Európskou úniou a Indiou je pomerne nevyvážený; EÚ vyváža do Indie 1,5 % svojich služieb, zatiaľ čo vývoz služieb Indie predstavuje 9,2 % jej celkového vývozu do Európskej únie; |
| --- | --- |

17.

konštatuje, že obchod so službami medzi Európskou úniou a Indiou je pomerne nevyvážený; EÚ vyváža do Indie 1,5 % svojich služieb, zatiaľ čo vývoz služieb Indie predstavuje 9,2 % jej celkového vývozu do Európskej únie;

| 18. | nabáda Indiu, aby vypracovala vhodné právne predpisy v oblasti ochrany údajov, ktoré Indii umožnia získať štatút krajiny s primeranou úrovňou ochrany a umožnia prenos osobných údajov z Európskej únie na základe právnych predpisov EÚ a v súlade s nimi; |
| --- | --- |

18.

nabáda Indiu, aby vypracovala vhodné právne predpisy v oblasti ochrany údajov, ktoré Indii umožnia získať štatút krajiny s primeranou úrovňou ochrany a umožnia prenos osobných údajov z Európskej únie na základe právnych predpisov EÚ a v súlade s nimi;

| 19. | konštatuje, že India je piatym najväčším trhom na svete v oblasti telekomunikačných služieb a že trh telekomunikácií zaznamenal za ostatných 5 rokov ročný nárast o 25 %; víta uvoľnenie obmedzenia zahraničného vlastníctva v oblasti telekomunikácii, no vyjadruje poľutovanie nad tým, že naďalej pretrvávajú obmedzenia vnútornej politiky; vyzýva preto na uvoľnenie obmedzení v súvislosti s vydávaním licencií, ktoré sa uplatňujú voči poskytovateľom služieb a na odstránenie politickej neistoty týkajúcej sa colných režimov a systémov prepojenia, a zdôrazňuje potrebu nahradiť staré predpisy upravujúce toto odvetvie novými právnymi predpismi orientovanými na budúcnosť, ktoré budú zahŕňať právo v oblasti informačných technológií a nové postupy udeľovania licencií; domnieva sa, že odvetvia telekomunikácií a informačných technológií sú hlavnými hnacími motormi indického hospodárstva a že India sa má stať centrom výroby telekomunikačných zariadení, ak pomôže rozvoju osobitných hospodárskych zón v oblasti telekomunikácií; zdôrazňuje, že odvetvie výroby ponúka značné možnosti; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že India je piatym najväčším trhom na svete v oblasti telekomunikačných služieb a že trh telekomunikácií zaznamenal za ostatných 5 rokov ročný nárast o 25 %; víta uvoľnenie obmedzenia zahraničného vlastníctva v oblasti telekomunikácii, no vyjadruje poľutovanie nad tým, že naďalej pretrvávajú obmedzenia vnútornej politiky; vyzýva preto na uvoľnenie obmedzení v súvislosti s vydávaním licencií, ktoré sa uplatňujú voči poskytovateľom služieb a na odstránenie politickej neistoty týkajúcej sa colných režimov a systémov prepojenia, a zdôrazňuje potrebu nahradiť staré predpisy upravujúce toto odvetvie novými právnymi predpismi orientovanými na budúcnosť, ktoré budú zahŕňať právo v oblasti informačných technológií a nové postupy udeľovania licencií; domnieva sa, že odvetvia telekomunikácií a informačných technológií sú hlavnými hnacími motormi indického hospodárstva a že India sa má stať centrom výroby telekomunikačných zariadení, ak pomôže rozvoju osobitných hospodárskych zón v oblasti telekomunikácií; zdôrazňuje, že odvetvie výroby ponúka značné možnosti;

| 20. | pokiaľ ide o satelitné odvetvie, vyzýva Indiu, aby nadviazala dialóg so spoločnosťami EÚ a otvorila pre ne svoj trh s cieľom:






  a) | lepšie podporovať národné rozvojové ciele a uspokojiť neustále rastúci domáci dopyt po televíznej službe DTH (direct to home television) a širokopásmových službách a |
| --- | --- | --- |

20.

pokiaľ ide o satelitné odvetvie, vyzýva Indiu, aby nadviazala dialóg so spoločnosťami EÚ a otvorila pre ne svoj trh s cieľom:

a)

lepšie podporovať národné rozvojové ciele a uspokojiť neustále rastúci domáci dopyt po televíznej službe DTH (direct to home television) a širokopásmových službách a

| b) | prekonať obavy o bezpečnosť v súvislosti s mobilnými satelitnými službami pomocou nových technických riešení, ktoré vnútroštátnym úradom umožnia viac než primeranú kontrolu nad mobilnou satelitnou komunikáciou; |
| --- | --- |

b)

prekonať obavy o bezpečnosť v súvislosti s mobilnými satelitnými službami pomocou nových technických riešení, ktoré vnútroštátnym úradom umožnia viac než primeranú kontrolu nad mobilnou satelitnou komunikáciou;

| 21. | víta prísľub Indie umožniť zahraničným právnickým firmám pôsobiť v Indii, keďže toto otvorenie prinesie značný prínos indickému hospodárstvu a právnickému povolaniu, ako aj európskym právnickým firmám, ktoré majú odborné znalosti v oblasti medzinárodného práva, a pre ich zákazníkov; vyzýva Komisiu, aby spolu s indickými úradmi preskúmali možnosť a rozsah liberalizácie právnych služieb v rámci dohody o voľnom obchode; |
| --- | --- |

21.

víta prísľub Indie umožniť zahraničným právnickým firmám pôsobiť v Indii, keďže toto otvorenie prinesie značný prínos indickému hospodárstvu a právnickému povolaniu, ako aj európskym právnickým firmám, ktoré majú odborné znalosti v oblasti medzinárodného práva, a pre ich zákazníkov; vyzýva Komisiu, aby spolu s indickými úradmi preskúmali možnosť a rozsah liberalizácie právnych služieb v rámci dohody o voľnom obchode;

| 22. | konštatuje, že úplnú ambicióznosť dohody o voľnom obchode nemožno dosiahnuť bez záväzkov v režime 4; zdôrazňuje obrovské výhody, ktoré pre EÚ aj pre Indiu predstavujú celoštátne a celoeurópske uznávanie odborných kvalifikácií a dohody o ich vzájomnom uznávaní a o požiadavkách na udeľovanie licencií v rámci profesionálnych služieb, na ktoré by sa bez problémov mohla vzťahovať dohoda o voľnom obchode; požaduje dôkladnú analýzu pre jednotlivé členské štáty; |
| --- | --- |

22.

konštatuje, že úplnú ambicióznosť dohody o voľnom obchode nemožno dosiahnuť bez záväzkov v režime 4; zdôrazňuje obrovské výhody, ktoré pre EÚ aj pre Indiu predstavujú celoštátne a celoeurópske uznávanie odborných kvalifikácií a dohody o ich vzájomnom uznávaní a o požiadavkách na udeľovanie licencií v rámci profesionálnych služieb, na ktoré by sa bez problémov mohla vzťahovať dohoda o voľnom obchode; požaduje dôkladnú analýzu pre jednotlivé členské štáty;

| 23. | nabáda Indiu, aby postupne liberalizovala odvetvie bankovníctva a poisťovníctva; |
| --- | --- |

23.

nabáda Indiu, aby postupne liberalizovala odvetvie bankovníctva a poisťovníctva;

| 24. | nabáda Indiu, aby zabezpečila, že nový revidovaný návrh zákona o poštových službách nebude obmedzovať súčasné možnosti prístupu na trh pre poskytovateľov expresnej služby, vyzýva Komisiu, aby sa od Indie snažila získať záväzok týkajúci sa expresných služieb, ako aj vlastnej obsluhy (self-handling) pre expresných nákladných dopravcov na letiskách s cieľom zabezpečiť možnosti prístupu na trh aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

24.

nabáda Indiu, aby zabezpečila, že nový revidovaný návrh zákona o poštových službách nebude obmedzovať súčasné možnosti prístupu na trh pre poskytovateľov expresnej služby, vyzýva Komisiu, aby sa od Indie snažila získať záväzok týkajúci sa expresných služieb, ako aj vlastnej obsluhy (self-handling) pre expresných nákladných dopravcov na letiskách s cieľom zabezpečiť možnosti prístupu na trh aj v budúcnosti;

| 25. | požaduje od Indie otvorenejší prístup pri udeľovaní víz pre viacnásobný vstup, platných najmenej jeden rok, občanom, podnikateľom a politikom členských štátov EÚ; |
| --- | --- |

25.

požaduje od Indie otvorenejší prístup pri udeľovaní víz pre viacnásobný vstup, platných najmenej jeden rok, občanom, podnikateľom a politikom členských štátov EÚ;

Investície

| 26. | vyzýva Komisiu, aby do dohody o voľnom obchode začlenila kapitolu o investíciách, aby sa mohol ustanoviť systém jednotného informačného strediska pre investorov; |
| --- | --- |

26.

vyzýva Komisiu, aby do dohody o voľnom obchode začlenila kapitolu o investíciách, aby sa mohol ustanoviť systém jednotného informačného strediska pre investorov;

| 27. | víta zriadenie Európskeho obchodného a technologického centra v Naí Dillí, ktorého cieľom je zvýšenie spolupráce medzi podnikmi a spolupráce v oblasti techniky medzi Indiou a členskými štátmi; |
| --- | --- |

27.

víta zriadenie Európskeho obchodného a technologického centra v Naí Dillí, ktorého cieľom je zvýšenie spolupráce medzi podnikmi a spolupráce v oblasti techniky medzi Indiou a členskými štátmi;

| 28. | pripomína, že na to, aby investície boli prospešné, musia ich sprevádzať dôkladne prepracované pravidlá a právne predpisy; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje uznesenie z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (13), žiada Komisiu, aby obhajovala predpisy v dohode o voľnom obchode určené pre nadnárodné spoločnosti, ktorých cieľom je zabezpečenie toho, aby investori dodržiavali základné normy MOP, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami; |
| --- | --- |

28.

pripomína, že na to, aby investície boli prospešné, musia ich sprevádzať dôkladne prepracované pravidlá a právne predpisy; v tejto súvislosti zdôrazňuje svoje uznesenie z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (13), žiada Komisiu, aby obhajovala predpisy v dohode o voľnom obchode určené pre nadnárodné spoločnosti, ktorých cieľom je zabezpečenie toho, aby investori dodržiavali základné normy MOP, sociálne a environmentálne dohovory a medzinárodné dohody s cieľom dosiahnuť celosvetovú rovnováhu medzi hospodárskym rastom a vyššími sociálnymi a environmentálnymi normami;

| 29. | pripomína, že hoci sa ku kapitolám o investíciách v rámci dohôd o voľnom obchode často dopĺňajú záväzky liberalizovať pohyb kapitálu a zrušiť kontroly kapitálu, k takýmto ustanoveniam treba pristupovať mimoriadne opatrne vzhľadom na význam kontrol kapitálu (najmä pre rozvojové krajiny) na zmiernenie dosahu finančnej krízy; naliehavo vyzýva EÚ, aby sa na medzinárodných fórach zasadzovala o väčšiu zodpovednosť zahraničných podnikov so sídlom v Indii, a zároveň sa zasadzuje za to, aby sa dosiahla dohoda s indickou vládou s cieľom vytvoriť účinný systém na monitorovanie práv pracovníkov v domácich a zahraničných spoločnostiach so sídlom v Indii; |
| --- | --- |

29.

pripomína, že hoci sa ku kapitolám o investíciách v rámci dohôd o voľnom obchode často dopĺňajú záväzky liberalizovať pohyb kapitálu a zrušiť kontroly kapitálu, k takýmto ustanoveniam treba pristupovať mimoriadne opatrne vzhľadom na význam kontrol kapitálu (najmä pre rozvojové krajiny) na zmiernenie dosahu finančnej krízy; naliehavo vyzýva EÚ, aby sa na medzinárodných fórach zasadzovala o väčšiu zodpovednosť zahraničných podnikov so sídlom v Indii, a zároveň sa zasadzuje za to, aby sa dosiahla dohoda s indickou vládou s cieľom vytvoriť účinný systém na monitorovanie práv pracovníkov v domácich a zahraničných spoločnostiach so sídlom v Indii;

| 30. | vyzýva Komisiu, aby začlenila do dohody o voľnom obchode kapitolu o investíciách, ktorá by sa mala stať jej významnou súčasťou, a aby tak umožnila bezproblémovejšie vzájomné investovanie na trhoch podporou a ochranou dohôd o investíciách, pričom bude skúmať okamžité možnosti; navrhuje, aby sa takouto investičnou dohodou mohlo ustanoviť vytvorenie systému jednotného informačného strediska pre investorov do oboch hospodárstiev, ktoré by im objasnilo rozdiely v pravidlách a postupoch investovania a poskytlo informácie o všetkých právnych aspektoch; |
| --- | --- |

30.

vyzýva Komisiu, aby začlenila do dohody o voľnom obchode kapitolu o investíciách, ktorá by sa mala stať jej významnou súčasťou, a aby tak umožnila bezproblémovejšie vzájomné investovanie na trhoch podporou a ochranou dohôd o investíciách, pričom bude skúmať okamžité možnosti; navrhuje, aby sa takouto investičnou dohodou mohlo ustanoviť vytvorenie systému jednotného informačného strediska pre investorov do oboch hospodárstiev, ktoré by im objasnilo rozdiely v pravidlách a postupoch investovania a poskytlo informácie o všetkých právnych aspektoch;

Verejné obstarávanie

| 31. | ľutuje, že India nie je ochotná zahrnúť verejné obstarávanie do dohody o voľnom obchode; vyzýva Komisiu, aby rokovaniami zabezpečila účinné a transparentné systémy obstarávania; vyzýva Indiu, aby pri zadávaní verejných zákaziek uplatňovala transparentné a spravodlivé postupy a aby európskym podnikom umožnila prístup k systémom verejného obstarávania; |
| --- | --- |

31.

ľutuje, že India nie je ochotná zahrnúť verejné obstarávanie do dohody o voľnom obchode; vyzýva Komisiu, aby rokovaniami zabezpečila účinné a transparentné systémy obstarávania; vyzýva Indiu, aby pri zadávaní verejných zákaziek uplatňovala transparentné a spravodlivé postupy a aby európskym podnikom umožnila prístup k systémom verejného obstarávania;

Obchod a hospodárska súťaž

| 32. | podporuje vykonávanie nového zákona Indie v oblasti hospodárskej súťaže; domnieva sa, že EÚ by mala začleniť do dohody o voľnom obchode články 81 a 82 Zmluvy o ES s cieľom zabezpečiť záväzky v oblasti politiky hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

32.

podporuje vykonávanie nového zákona Indie v oblasti hospodárskej súťaže; domnieva sa, že EÚ by mala začleniť do dohody o voľnom obchode články 81 a 82 Zmluvy o ES s cieľom zabezpečiť záväzky v oblasti politiky hospodárskej súťaže;

Politika v oblasti práv duševného vlastníctva, priemyslu a obchodu

| 33. | víta pevný záväzok Indie týkajúci sa spoľahlivého systému v oblasti práv duševného vlastníctva a využívania flexibility v rámci dohody TRIPS v záujme splnenia jej záväzkov v oblasti verejného zdravia, najmä čo sa týka prístupu k liekom; nabáda na jeho dôsledné uplatňovanie a vynucovanie; vyzýva Komisiu a príslušné indické úrady, aby koordinovali činnosť zameranú na účinné riešenie problému boja proti falšovaniu, najmä proti falšovaným liekom; |
| --- | --- |

33.

víta pevný záväzok Indie týkajúci sa spoľahlivého systému v oblasti práv duševného vlastníctva a využívania flexibility v rámci dohody TRIPS v záujme splnenia jej záväzkov v oblasti verejného zdravia, najmä čo sa týka prístupu k liekom; nabáda na jeho dôsledné uplatňovanie a vynucovanie; vyzýva Komisiu a príslušné indické úrady, aby koordinovali činnosť zameranú na účinné riešenie problému boja proti falšovaniu, najmä proti falšovaným liekom;

| 34. | vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby zabezpečili, aby záväzky vyplývajúce z dohody o voľnom obchode neboli prekážkou v prístupe k liekom, keďže India rozvíja svoju kapacitu ako priemyselné odvetvie vyrábajúce generiká, ktoré sa transformuje na odvetvie založené na výskume; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby zabezpečili, aby záväzky vyplývajúce z dohody o voľnom obchode neboli prekážkou v prístupe k liekom, keďže India rozvíja svoju kapacitu ako priemyselné odvetvie vyrábajúce generiká, ktoré sa transformuje na odvetvie založené na výskume;

| 35. | vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby podporovali opatrenia a iniciatívy, ako sú cenové fondy, patentové združenia a iné alternatívne mechanizmy s cieľom podporovať prístup k liekom a inovácie v oblasti liekov, najmä liekov na zanedbávané choroby; |
| --- | --- |

35.

vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby podporovali opatrenia a iniciatívy, ako sú cenové fondy, patentové združenia a iné alternatívne mechanizmy s cieľom podporovať prístup k liekom a inovácie v oblasti liekov, najmä liekov na zanedbávané choroby;

Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

| 36. | uznáva, že rozsiahla kapitola o trvalo udržateľnom rozvoji je kľúčovou súčasťou akejkoľvek dohody o voľnom obchode a podlieha štandardnému mechanizmu riešenia sporov; |
| --- | --- |

36.

uznáva, že rozsiahla kapitola o trvalo udržateľnom rozvoji je kľúčovou súčasťou akejkoľvek dohody o voľnom obchode a podlieha štandardnému mechanizmu riešenia sporov;

| 37. | vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby zabezpečili, aby sa obchodné a priame zahraničné investície nepodporovali na úkor zmierňovania právnych predpisov a noriem v oblasti životného prostredia, základných pracovnoprávnych predpisov a noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a aby zároveň umožnili monitorovať dodržiavanie týchto noriem; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby zabezpečili, aby sa obchodné a priame zahraničné investície nepodporovali na úkor zmierňovania právnych predpisov a noriem v oblasti životného prostredia, základných pracovnoprávnych predpisov a noriem v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a aby zároveň umožnili monitorovať dodržiavanie týchto noriem;

| 38. | žiada ratifikáciu a účinné uplatňovanie základných dohovorov MOP; |
| --- | --- |

38.

žiada ratifikáciu a účinné uplatňovanie základných dohovorov MOP;

| 39. | je znepokojený rozšírením detskej práce v Indii, pri ktorej sú deti veľmi často využívané v nebezpečných a nezdravých podmienkach; žiada Komisiu, aby sa venovala tejto otázke pri rokovaniach o dohode o voľnom obchode, a žiada indickú vládu, aby vynaložila maximálne úsilie na odstránenie príčin tohto javu s cieľom zamedziť mu; |
| --- | --- |

39.

je znepokojený rozšírením detskej práce v Indii, pri ktorej sú deti veľmi často využívané v nebezpečných a nezdravých podmienkach; žiada Komisiu, aby sa venovala tejto otázke pri rokovaniach o dohode o voľnom obchode, a žiada indickú vládu, aby vynaložila maximálne úsilie na odstránenie príčin tohto javu s cieľom zamedziť mu;

| 40. | berie na vedomie zavedenie nového indického zákona o detskej práci v roku 2006, ktorý zakazuje deťom mladším než 14 rokov pracovať ako domáci sluhovia alebo v stánkoch s občerstvením, a vyzýva Európsku úniu, aby od Indie naďalej požadovala ratifikáciu dohovorov MOP č. 182 o odstránení najhorších foriem detskej práce, č. 138 o minimálnom veku na prijatie do zamestnania a č. 98 o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať, ktoré by predstavovali pozitívny krok smerom k prípadnému zrušeniu detskej práce; |
| --- | --- |

40.

berie na vedomie zavedenie nového indického zákona o detskej práci v roku 2006, ktorý zakazuje deťom mladším než 14 rokov pracovať ako domáci sluhovia alebo v stánkoch s občerstvením, a vyzýva Európsku úniu, aby od Indie naďalej požadovala ratifikáciu dohovorov MOP č. 182 o odstránení najhorších foriem detskej práce, č. 138 o minimálnom veku na prijatie do zamestnania a č. 98 o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať, ktoré by predstavovali pozitívny krok smerom k prípadnému zrušeniu detskej práce;

| 41. | zdôrazňuje, že Európska únia by mala naliehať na indickú vládu, aby riešila otázku nedobrovoľnej práce, ktorá postihuje milióny ľudí v Indii – prevažne z komunity Dalitov a Adivasiov (pôvodných kmeňov a národov); konštatuje, že existuje presvedčenie, že táto otázka sa náležite nerieši z dôvodu chýbajúcej administratívnej a politickej vôle; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje, že Európska únia by mala naliehať na indickú vládu, aby riešila otázku nedobrovoľnej práce, ktorá postihuje milióny ľudí v Indii – prevažne z komunity Dalitov a Adivasiov (pôvodných kmeňov a národov); konštatuje, že existuje presvedčenie, že táto otázka sa náležite nerieši z dôvodu chýbajúcej administratívnej a politickej vôle;

| 42. | nalieha na EÚ, aby do dohody o voľnom obchode s Indiou zahrnula ustanovenie, ktoré zabezpečí, že na spoločnosti EÚ využívajúce osobitné hospodárske zóny sa nebude môcť vzťahovať výnimka z dodržiavania základných pracovných práv alebo iných pracovných práv založených na dohovoroch MOP, ktoré India ratifikovala; |
| --- | --- |

42.

nalieha na EÚ, aby do dohody o voľnom obchode s Indiou zahrnula ustanovenie, ktoré zabezpečí, že na spoločnosti EÚ využívajúce osobitné hospodárske zóny sa nebude môcť vzťahovať výnimka z dodržiavania základných pracovných práv alebo iných pracovných práv založených na dohovoroch MOP, ktoré India ratifikovala;

| 43. | zdôrazňuje, že doložky o ľudských právach a demokracii sú kľúčovým prvkom dohody o voľnom obchode; je znepokojený neustálym prenasledovaním náboženských menšín a obhajcov ľudských práv v Indii, súčasnou situáciou v oblasti ľudských práv a bezpečnostnou situáciou v časti Kašmíru pod správou Indie; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že doložky o ľudských právach a demokracii sú kľúčovým prvkom dohody o voľnom obchode; je znepokojený neustálym prenasledovaním náboženských menšín a obhajcov ľudských práv v Indii, súčasnou situáciou v oblasti ľudských práv a bezpečnostnou situáciou v časti Kašmíru pod správou Indie;

| 44. | vyzýva Radu, Komisiu a Indiu, aby zabezpečili, aby dohoda o voľnom obchode nepoškodzovala znevýhodnené skupiny, ako sú Daliti a Adivasiovia, a aby prípadné výhody plynúce z dohody o voľnom obchode mohli využívať všetci členovia spoločnosti; |
| --- | --- |

44.

vyzýva Radu, Komisiu a Indiu, aby zabezpečili, aby dohoda o voľnom obchode nepoškodzovala znevýhodnené skupiny, ako sú Daliti a Adivasiovia, a aby prípadné výhody plynúce z dohody o voľnom obchode mohli využívať všetci členovia spoločnosti;

| 45. | víta záväzky Európskej únie a Indie spolupracovať v oblasti výskumu jadrovej energie na civilné účely; konštatuje, že India nie je signatárom Zmluvy o nešírení jadrových zbraní a že dostala výnimku od Skupiny jadrových dodávateľov; vyzýva Indiu, aby podpísala Zmluvu o nešírení jadrových zbraní; |
| --- | --- |

45.

víta záväzky Európskej únie a Indie spolupracovať v oblasti výskumu jadrovej energie na civilné účely; konštatuje, že India nie je signatárom Zmluvy o nešírení jadrových zbraní a že dostala výnimku od Skupiny jadrových dodávateľov; vyzýva Indiu, aby podpísala Zmluvu o nešírení jadrových zbraní;

Úloha Európskeho parlamentu

| 46. | očakáva od Rady a Komisie, že Európskemu parlamentu predložia dohodu o voľnom obchode a požiadajú ho o súhlas na základe článku 300 ods. 3 druhého pododseku Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

46.

očakáva od Rady a Komisie, že Európskemu parlamentu predložia dohodu o voľnom obchode a požiadajú ho o súhlas na základe článku 300 ods. 3 druhého pododseku Zmluvy o ES;

| 47. | žiada Radu a Komisiu, aby potvrdili, že India sa zaviazala k tomu, že nová indická vláda bude po nadchádzajúcich všeobecných voľbách rokovať o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou; |
| --- | --- |

47.

žiada Radu a Komisiu, aby potvrdili, že India sa zaviazala k tomu, že nová indická vláda bude po nadchádzajúcich všeobecných voľbách rokovať o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou;

Ďalšie hľadiská

| 48. | upozorňuje na rýchly rast inflácie v Indii; uznáva, že ak si má India udržať pozíciu konkurencieschopného obchodného partnera Európskej únie rastúceho významu, bude treba vynaložiť veľa investícií do infraštruktúry a výrazne zvýšiť kapacity na výrobu energie; víta navrhovaný plán indickej vlády vynaložiť v nadchádzajúcich piatich rokoch 500 miliárd USD na túto oblasť a vyzýva súkromné i verejné subjekty, aby na tomto obrovskom projekte v plnej miere spolupracovali; |
| --- | --- |

48.

upozorňuje na rýchly rast inflácie v Indii; uznáva, že ak si má India udržať pozíciu konkurencieschopného obchodného partnera Európskej únie rastúceho významu, bude treba vynaložiť veľa investícií do infraštruktúry a výrazne zvýšiť kapacity na výrobu energie; víta navrhovaný plán indickej vlády vynaložiť v nadchádzajúcich piatich rokoch 500 miliárd USD na túto oblasť a vyzýva súkromné i verejné subjekty, aby na tomto obrovskom projekte v plnej miere spolupracovali;

| 49. | víta skutočnosť, že predseda indickej vlády odovzdal do prevádzky novú šrínagarskú železničnú trať medzi Baramullou a Kazigundom, ktorá miestnym obyvateľom zabezpečí niekoľko tisíc nových pracovných miest; vyjadruje presvedčenie, že podobné hospodárske iniciatívy zlepšia vyhliadky obyvateľov Kašmíru na prosperujúcejšiu a mierovú budúcnosť; |
| --- | --- |

49.

víta skutočnosť, že predseda indickej vlády odovzdal do prevádzky novú šrínagarskú železničnú trať medzi Baramullou a Kazigundom, ktorá miestnym obyvateľom zabezpečí niekoľko tisíc nových pracovných miest; vyjadruje presvedčenie, že podobné hospodárske iniciatívy zlepšia vyhliadky obyvateľov Kašmíru na prosperujúcejšiu a mierovú budúcnosť;

| 50. | víta pokrok, ktorý India dosiahla v oblasti rozvojovej pomoci, keď sa okrem príjemcu stáva aj jej darcom; |
| --- | --- |

50.

víta pokrok, ktorý India dosiahla v oblasti rozvojovej pomoci, keď sa okrem príjemcu stáva aj jej darcom;

| 51. | oceňuje pokrok, ktorý sa dosiahol v spolupráci v oblasti výskumu a vývoja aj prostredníctvom rámcového programu financovaného zo zdrojov EÚ; víta veľký počet indických študentov, ktorí študujú na európskych vysokých školách v rámci programu Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

51.

oceňuje pokrok, ktorý sa dosiahol v spolupráci v oblasti výskumu a vývoja aj prostredníctvom rámcového programu financovaného zo zdrojov EÚ; víta veľký počet indických študentov, ktorí študujú na európskych vysokých školách v rámci programu Erasmus Mundus;

| 52. | konštatuje, že ak sa bude hospodárska spolupráca medzi Európskou úniou a Indiou opierať o systém univerzálnych hodnôt EÚ, môže sa to stať vzorom pre spoluprácu s inými krajinami; |
| --- | --- |

52.

konštatuje, že ak sa bude hospodárska spolupráca medzi Európskou úniou a Indiou opierať o systém univerzálnych hodnôt EÚ, môže sa to stať vzorom pre spoluprácu s inými krajinami;

| 53. | víta začatie osobitnej akcie v oblasti kultúrnej spolupráce medzi EÚ a Indiou na obdobie 2007 – 2009, najmä v oblasti vzdelávania, výmeny študentov, odbornej prípravy a medzikultúrneho dialógu; |
| --- | --- |

53.

víta začatie osobitnej akcie v oblasti kultúrnej spolupráce medzi EÚ a Indiou na obdobie 2007 – 2009, najmä v oblasti vzdelávania, výmeny študentov, odbornej prípravy a medzikultúrneho dialógu;

| 54. | vyjadruje obavu nad rastom svetových cien surovín a ich vplyvom na najchudobnejšie obyvateľstvo vrátane obyvateľov Indie, čo má za následok ohrozenie stabilného rastu a zvyšovanie globálnej nerovnováhy; vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby skoordinovali komplexnú stratégiu s cieľom integrovane riešiť túto problematiku; |
| --- | --- |

54.

vyjadruje obavu nad rastom svetových cien surovín a ich vplyvom na najchudobnejšie obyvateľstvo vrátane obyvateľov Indie, čo má za následok ohrozenie stabilného rastu a zvyšovanie globálnej nerovnováhy; vyzýva Európsku úniu a Indiu, aby skoordinovali komplexnú stratégiu s cieľom integrovane riešiť túto problematiku;

| 55. | víta skutočnosť, že India uskutočnila výrazný pokrok smerom k zavedeniu všeobecného základného vzdelávania, zlepšila boj proti chudobe a zvýšila prístup k bezpečnej pitnej vode; poznamenáva však, že India stále zaostáva v plnení väčšiny rozvojových cieľov milénia v oblasti zdravia, ako napríklad detská úmrtnosť, zdravotná starostlivosť o matky, podvýživa detí a boj proti malárii, tuberkulóze a HIV/AIDS; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Daliti a Adivasiovia dosahujú najslabší pokrok pri plnení rozvojových cieľov milénia a že sú vystavení diskriminácii v oblasti prístupu k bývaniu, vzdelávaniu, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a iným službám; |
| --- | --- |

55.

víta skutočnosť, že India uskutočnila výrazný pokrok smerom k zavedeniu všeobecného základného vzdelávania, zlepšila boj proti chudobe a zvýšila prístup k bezpečnej pitnej vode; poznamenáva však, že India stále zaostáva v plnení väčšiny rozvojových cieľov milénia v oblasti zdravia, ako napríklad detská úmrtnosť, zdravotná starostlivosť o matky, podvýživa detí a boj proti malárii, tuberkulóze a HIV/AIDS; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Daliti a Adivasiovia dosahujú najslabší pokrok pri plnení rozvojových cieľov milénia a že sú vystavení diskriminácii v oblasti prístupu k bývaniu, vzdelávaniu, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a iným službám;

| 56. | poznamenáva, že napriek trvalému hospodárskemu rastu pretrvávajú obrovské rozdiely, pričom viac než 800 miliónov ľudí musí vyžiť z menej než dvoch USD na deň; je znepokojený najmä situáciou sociálne slabých vrstiev obyvateľstva, a to hlavne žien, detí, marginalizovaných skupín a obetí diskriminácie, ako sú Daliti a Adivasiovia, a vidieckeho obyvateľstva; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby dohoda o voľnom obchode neobmedzila právomoci indickej vlády nevyhnutné na riešenie chudoby a nerovnosti; vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali s indickou vládou na zlepšení situácie uvedených skupín a posúdili ďalšiu spoluprácu z hľadiska svojho príspevku k ukončeniu rodovej a kastovej diskriminácie, pričom sa odvoláva na svoje vyššie uvedené uznesenie o situácii v oblasti ľudských práv Dalitov v Indii; |
| --- | --- |

56.

poznamenáva, že napriek trvalému hospodárskemu rastu pretrvávajú obrovské rozdiely, pričom viac než 800 miliónov ľudí musí vyžiť z menej než dvoch USD na deň; je znepokojený najmä situáciou sociálne slabých vrstiev obyvateľstva, a to hlavne žien, detí, marginalizovaných skupín a obetí diskriminácie, ako sú Daliti a Adivasiovia, a vidieckeho obyvateľstva; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby dohoda o voľnom obchode neobmedzila právomoci indickej vlády nevyhnutné na riešenie chudoby a nerovnosti; vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali s indickou vládou na zlepšení situácie uvedených skupín a posúdili ďalšiu spoluprácu z hľadiska svojho príspevku k ukončeniu rodovej a kastovej diskriminácie, pričom sa odvoláva na svoje vyššie uvedené uznesenie o situácii v oblasti ľudských práv Dalitov v Indii;

| 57. | zdôrazňuje, že čoraz väčšia miera poškodzovania životného prostredia v Indii predstavuje neustále sa stupňujúci problém s nepredstaviteľnými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi dôsledkami najmä pre veľký počet Indov žijúcich v chudobe, a preto zdôrazňuje osobitnú potrebu, aby EÚ pokračovala v spolupráci s Indiou v tejto oblasti; |
| --- | --- |

57.

zdôrazňuje, že čoraz väčšia miera poškodzovania životného prostredia v Indii predstavuje neustále sa stupňujúci problém s nepredstaviteľnými hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi dôsledkami najmä pre veľký počet Indov žijúcich v chudobe, a preto zdôrazňuje osobitnú potrebu, aby EÚ pokračovala v spolupráci s Indiou v tejto oblasti;

| 58. | pozitívne hodnotí vplyvy hospodárskeho rastu na rozvoj niektorých častí Indie a vyzýva Komisiu, aby podporila vzorový výskum a príslušné vnútroštátne a regionálne politiky spôsobujúce takéto vplyvy s cieľom posilniť odovzdávanie skúseností a osvedčených postupov medzi regiónmi; |
| --- | --- |

58.

pozitívne hodnotí vplyvy hospodárskeho rastu na rozvoj niektorých častí Indie a vyzýva Komisiu, aby podporila vzorový výskum a príslušné vnútroštátne a regionálne politiky spôsobujúce takéto vplyvy s cieľom posilniť odovzdávanie skúseností a osvedčených postupov medzi regiónmi;

| 59. | víta záväzok Indie zvýšiť podiel svojich verejných výdavkov na zdravotníctvo a podporuje tento trend v záujme zabezpečenia primeraného prístupu k účinnej zdravotnej starostlivosti, najmä vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

59.

víta záväzok Indie zvýšiť podiel svojich verejných výdavkov na zdravotníctvo a podporuje tento trend v záujme zabezpečenia primeraného prístupu k účinnej zdravotnej starostlivosti, najmä vo vidieckych oblastiach;

| 60. | domnieva sa, že EÚ musí venovať osobitnú pozornosť odvetviu malých a stredných podnikov v Indii, a preto navrhuje, aby sa vo všetkých programoch rozvojovej spolupráce medzi Európskou úniou a Indiou posilnili malé a stredné podniky prostredníctvom opatrení na pomoc pri financovaní miestnych trhovo orientovaných projektov navrhnutých občanmi; |
| --- | --- |

60.

domnieva sa, že EÚ musí venovať osobitnú pozornosť odvetviu malých a stredných podnikov v Indii, a preto navrhuje, aby sa vo všetkých programoch rozvojovej spolupráce medzi Európskou úniou a Indiou posilnili malé a stredné podniky prostredníctvom opatrení na pomoc pri financovaní miestnych trhovo orientovaných projektov navrhnutých občanmi;

| 61. | víta šírenie mikroúverov v Indii, ktoré si získali uznanie ako účinný spôsob rozvoja podnecovaného bežným obyvateľstvom; |
| --- | --- |

61.

víta šírenie mikroúverov v Indii, ktoré si získali uznanie ako účinný spôsob rozvoja podnecovaného bežným obyvateľstvom;

*

* *

| 62. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Indie. |
| --- | --- |

62.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Indie.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 285 E, 22.11.2006, s. 79.

(2)  Ú. v. EÚ C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(3)  Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

(4)  DGExP/B/PolDep/Study/2005/06.

(5)  Ú. v. EÚ C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(6)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(7)  Ú. v. EÚ C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(8)  Ú. v. EÚ C 250 E, 25.10.2007, s. 87.

(9)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(10)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0407.

(11)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0366.

(12)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0455.

(13)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/176

---

Štvrtok, 26. marca 2009Sociálna zodpovednosť subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazci

P6_TA(2009)0190

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o sociálnej zodpovednosti subdodávateľských podnikov vo výrobnom reťazci (2008/2249(INI))

2010/C 117 E/29

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 31 ods. 1 Charty základných práv Európskej únie,

so zreteľom na články 39, 49, 50 a 137 Zmluvy o ES,

so zreteľom na smernicu Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi (1),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve (2),

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt (KOM(2007)0249),

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2006 o uplatňovaní smernice 96/71/ES o vysielaní pracovníkov (3) a na svoje uznesenie z 11. júla 2007 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (4),

so zreteľom na usmernenia OECD pre nadnárodné podniky,

so zreteľom na trojstrannú deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o zásadách týkajúcich sa nadnárodných podnikov a sociálnej politiky,

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2005 o sociálnom rozmere globalizácie (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (6),

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. mája 2007 o podpore dôstojnej práce pre všetkých (7),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. októbra 2008 o zintenzívnení boja proti nelegálnej práci (8),

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. júla 2007 o modernizácii pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia (9),

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 12. októbra 2004 vo veci C-60/03 Wolff & Müller
   (10),

so zreteľom na štúdiu „Zodpovednosť v subdodávateľských vzťahoch v európskom stavebníctve“, ktorú vypracovala Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0065/2009),

| A. | keďže využívanie subdodávateľov možno považovať za neoddeliteľnú súčasť hospodárskej činnosti, |
| --- | --- |

A.

keďže využívanie subdodávateľov možno považovať za neoddeliteľnú súčasť hospodárskej činnosti,

| B. | keďže nevídaná úroveň hospodárskej činnosti počas posledného štvrťstoročia zohrávala významnú úlohu pri zvyšovaní úrovne zamestnanosti vo väčšine ekonomík Európskej únie a keďže tento vývoj priniesol výhody veľkým i malým podnikom a tiež podporil podnikateľskú aktivitu, |
| --- | --- |

B.

keďže nevídaná úroveň hospodárskej činnosti počas posledného štvrťstoročia zohrávala významnú úlohu pri zvyšovaní úrovne zamestnanosti vo väčšine ekonomík Európskej únie a keďže tento vývoj priniesol výhody veľkým i malým podnikom a tiež podporil podnikateľskú aktivitu,

| C. | keďže globalizácia a z nej plynúca zvýšená hospodárska súťaž spôsobuje zmeny v spôsoboch, akými sa podniky navzájom organizujú, vrátane externého zadávania nestrategických činností, vytvárania sietí a zvýšeného využívania subdodávateľov, |
| --- | --- |

C.

keďže globalizácia a z nej plynúca zvýšená hospodárska súťaž spôsobuje zmeny v spôsoboch, akými sa podniky navzájom organizujú, vrátane externého zadávania nestrategických činností, vytvárania sietí a zvýšeného využívania subdodávateľov,

| D. | keďže v dôsledku komplexnosti vzťahov medzi materskými spoločnosťami a ich dcérskymi spoločnosťami a medzi hlavnými dodávateľmi a ich subdodávateľmi je zložitejšie jasne vymedziť rozličné štruktúry, opatrenia a politiky, ako aj kompetencie a zodpovednosť jednotlivých účastníkov výrobného reťazca, |
| --- | --- |

D.

keďže v dôsledku komplexnosti vzťahov medzi materskými spoločnosťami a ich dcérskymi spoločnosťami a medzi hlavnými dodávateľmi a ich subdodávateľmi je zložitejšie jasne vymedziť rozličné štruktúry, opatrenia a politiky, ako aj kompetencie a zodpovednosť jednotlivých účastníkov výrobného reťazca,

| E. | keďže tieto zmeny majú ďalekosiahle dôsledky na pracovnoprávne vzťahy a niekedy je zložité jasne určiť oblasť práva, ktoré sa uplatňuje na vzťahy medzi rôznymi článkami výrobného reťazca, a keďže v dôsledku toho sa už stanovovanie ceny a zamestnávanie pracovníkov neriadi regulačným rámcom pre priemyselné odvetvie, |
| --- | --- |

E.

keďže tieto zmeny majú ďalekosiahle dôsledky na pracovnoprávne vzťahy a niekedy je zložité jasne určiť oblasť práva, ktoré sa uplatňuje na vzťahy medzi rôznymi článkami výrobného reťazca, a keďže v dôsledku toho sa už stanovovanie ceny a zamestnávanie pracovníkov neriadi regulačným rámcom pre priemyselné odvetvie,

| F. | keďže výrobný proces v niektorých priemyselných odvetviach má formu rozdeleného reťazca výroby, ktorý sa predĺžil a rozšíril, reťazca, ktorý tvorí logistický reťazec (horizontálny i vertikálny), ako aj hodnotový reťazec hospodárskej a výrobnej povahy s jednotlivými osobitosťami alebo úlohami často „externalizovanými“ na malé firmy alebo samostatne zárobkovo činné osoby, a keďže dôsledkom v podnikových účtoch je nahradenie priamych mzdových nákladov nákladmi za subdodávky a služby a nákladmi spojenými s dodávateľmi, ktoré sú založené na faktúrach a obchodných zmluvách o poskytovaní služieb, |
| --- | --- |

F.

keďže výrobný proces v niektorých priemyselných odvetviach má formu rozdeleného reťazca výroby, ktorý sa predĺžil a rozšíril, reťazca, ktorý tvorí logistický reťazec (horizontálny i vertikálny), ako aj hodnotový reťazec hospodárskej a výrobnej povahy s jednotlivými osobitosťami alebo úlohami často „externalizovanými“ na malé firmy alebo samostatne zárobkovo činné osoby, a keďže dôsledkom v podnikových účtoch je nahradenie priamych mzdových nákladov nákladmi za subdodávky a služby a nákladmi spojenými s dodávateľmi, ktoré sú založené na faktúrach a obchodných zmluvách o poskytovaní služieb,

| G. | keďže subdodávatelia sú často stavaní proti sebe a keďže zamestnanci vypisovateľa verejnej súťaže i zamestnanci subdodávateľov sa dostávajú do tlaku, pokiaľ ide o ich pracovné podmienky, |
| --- | --- |

G.

keďže subdodávatelia sú často stavaní proti sebe a keďže zamestnanci vypisovateľa verejnej súťaže i zamestnanci subdodávateľov sa dostávajú do tlaku, pokiaľ ide o ich pracovné podmienky,

| H. | keďže Európsky parlament v minulosti zdôraznil problémy spojené s naoko pôsobiacimi samostatne zárobkovo činnými osobami a keďže tento problém je zrejmý aj v prípade subdodávateľov, |
| --- | --- |

H.

keďže Európsky parlament v minulosti zdôraznil problémy spojené s naoko pôsobiacimi samostatne zárobkovo činnými osobami a keďže tento problém je zrejmý aj v prípade subdodávateľov,

| I. | keďže využívanie subdodávateľov a externého zabezpečovania činností právne nezávislými firmami nevedie k nezávislosti a spoločnosti na nižšej úrovni hodnotového reťazca s výnimkou špecializovaných subdodávateľov moderných technológií alebo inej sofistikovanej činnosti často nie sú v postavení, aby mohli konať rovnocenne s hlavnými zmluvnými stranami, |
| --- | --- |

I.

keďže využívanie subdodávateľov a externého zabezpečovania činností právne nezávislými firmami nevedie k nezávislosti a spoločnosti na nižšej úrovni hodnotového reťazca s výnimkou špecializovaných subdodávateľov moderných technológií alebo inej sofistikovanej činnosti často nie sú v postavení, aby mohli konať rovnocenne s hlavnými zmluvnými stranami,

| J. | keďže využívanie subdodávateľov, hoci má mnoho pozitívnych aspektov a umožňuje zvyšovať kapacitu výroby, vytvára tiež určitú hospodársku a sociálnu nerovnováhu medzi pracovníkmi a môže vyvolávať tlak na pokles úrovne pracovných podmienok, čo vzbudzuje obavy, |
| --- | --- |

J.

keďže využívanie subdodávateľov, hoci má mnoho pozitívnych aspektov a umožňuje zvyšovať kapacitu výroby, vytvára tiež určitú hospodársku a sociálnu nerovnováhu medzi pracovníkmi a môže vyvolávať tlak na pokles úrovne pracovných podmienok, čo vzbudzuje obavy,

| K. | keďže zadávanie zákaziek subdodávateľom môžu tiež uskutočňovať čisto sprostredkovatelia, spoločnosti sprostredkúvajúce prácu alebo agentúry dočasného zamestnávania, napríklad aj také, ktoré sa niekedy skrývajú sa za poštovou schránkou, a keďže často dochádza k zadaniu len jednej zákazky alebo k náboru pracovníkov len na tento účel; keďže tieto praktiky poukazujú na to, že stavebníctvo a iné odvetvia sa vyznačujú rýchlo sa meniacimi podmienkami, v ktorých sú pracovnoprávne vzťahy často neisté, |
| --- | --- |

K.

keďže zadávanie zákaziek subdodávateľom môžu tiež uskutočňovať čisto sprostredkovatelia, spoločnosti sprostredkúvajúce prácu alebo agentúry dočasného zamestnávania, napríklad aj také, ktoré sa niekedy skrývajú sa za poštovou schránkou, a keďže často dochádza k zadaniu len jednej zákazky alebo k náboru pracovníkov len na tento účel; keďže tieto praktiky poukazujú na to, že stavebníctvo a iné odvetvia sa vyznačujú rýchlo sa meniacimi podmienkami, v ktorých sú pracovnoprávne vzťahy často neisté,

| L. | keďže problémy spojené s touto neistou situáciou sa v cezhraničnom kontexte znásobujú napríklad v prípade, že pracovníci sú vyslaní do tretieho členského štátu, |
| --- | --- |

L.

keďže problémy spojené s touto neistou situáciou sa v cezhraničnom kontexte znásobujú napríklad v prípade, že pracovníci sú vyslaní do tretieho členského štátu,

| M. | keďže pracovnoprávne vzťahy v stavebníctve sa opätovne definujú a zároveň sa znižuje priama sociálna zodpovednosť hlavného dodávateľa, pretože prostredníctvom subdodávateľov a zamestnávateľských agentúr došlo k externalizácii práce, čím sa zabezpečovanie lacnej a často nekvalifikovanej pracovnej sily stalo neoddeliteľnou súčasťou nižších úrovní využívania subdodávateľov, |
| --- | --- |

M.

keďže pracovnoprávne vzťahy v stavebníctve sa opätovne definujú a zároveň sa znižuje priama sociálna zodpovednosť hlavného dodávateľa, pretože prostredníctvom subdodávateľov a zamestnávateľských agentúr došlo k externalizácii práce, čím sa zabezpečovanie lacnej a často nekvalifikovanej pracovnej sily stalo neoddeliteľnou súčasťou nižších úrovní využívania subdodávateľov,

| N. | keďže niektoré odvetvia, predovšetkým stavebníctvo, sú v osobitnej miere vystavené zneužívaniu vzhľadom na často komplikované subdodávateľské reťazce, |
| --- | --- |

N.

keďže niektoré odvetvia, predovšetkým stavebníctvo, sú v osobitnej miere vystavené zneužívaniu vzhľadom na často komplikované subdodávateľské reťazce,

| O. | keďže základná zásada rovnakej mzdy za rovnakú prácu na rovnakom mieste sa musí vzťahovať na všetkých zamestnancov, nezávisle od ich štatútu a druhu ich zmluvy, a musí sa riadne uplatňovať, |
| --- | --- |

O.

keďže základná zásada rovnakej mzdy za rovnakú prácu na rovnakom mieste sa musí vzťahovať na všetkých zamestnancov, nezávisle od ich štatútu a druhu ich zmluvy, a musí sa riadne uplatňovať,

| 1. | vyzýva orgány verejnej moci a všetky zainteresované strany, aby vyvinuli maximálne úsilie o zvýšenie úrovne informovanosti pracovníkov o svojich právach v rámci rôznych nástrojov (ako sú pracovné právo, kolektívne dohody, etické kódexy), ktoré upravujú ich pracovnoprávny vzťah a pracovné podmienky v podnikoch, pre ktoré pracujú, a zmluvné vzťahy v subdodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

1.

vyzýva orgány verejnej moci a všetky zainteresované strany, aby vyvinuli maximálne úsilie o zvýšenie úrovne informovanosti pracovníkov o svojich právach v rámci rôznych nástrojov (ako sú pracovné právo, kolektívne dohody, etické kódexy), ktoré upravujú ich pracovnoprávny vzťah a pracovné podmienky v podnikoch, pre ktoré pracujú, a zmluvné vzťahy v subdodávateľskom reťazci;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila informovanosť podnikov, či už hlavných dodávateľov alebo subdodávateľov, o osvedčených postupoch, existujúcich usmerneniach a normách a praktikách sociálnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby zvýšila informovanosť podnikov, či už hlavných dodávateľov alebo subdodávateľov, o osvedčených postupoch, existujúcich usmerneniach a normách a praktikách sociálnej zodpovednosti;

| 3. | opätovne vyzýva Komisiu, aby predložila návrh týkajúci sa uplatňovania programu dôstojnej práce v prípade pracovníkov v subdodávateľských podnikoch a najmä súladu so základnými pracovnými normami, dodržiavania sociálnych práv, poskytovania odbornej prípravy pre zamestnancov a rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi; |
| --- | --- |

3.

opätovne vyzýva Komisiu, aby predložila návrh týkajúci sa uplatňovania programu dôstojnej práce v prípade pracovníkov v subdodávateľských podnikoch a najmä súladu so základnými pracovnými normami, dodržiavania sociálnych práv, poskytovania odbornej prípravy pre zamestnancov a rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi;

| 4. | zdôrazňuje význam subdodávateľských podnikov vo výrobných reťazcoch, ktoré využívajú nové technológie na zlepšenie kvality produkcie i zamestnania; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje význam subdodávateľských podnikov vo výrobných reťazcoch, ktoré využívajú nové technológie na zlepšenie kvality produkcie i zamestnania;

| 5. | vyzýva vnútroštátne orgány verejnej moci, aby prijali alebo ďalej posilnili ustanovenia, ktoré vyradia z verejného obstarávania podniky, v prípade ktorých sa zistilo, že porušili pracovné právo, kolektívne dohody alebo etické kódexy; |
| --- | --- |

5.

vyzýva vnútroštátne orgány verejnej moci, aby prijali alebo ďalej posilnili ustanovenia, ktoré vyradia z verejného obstarávania podniky, v prípade ktorých sa zistilo, že porušili pracovné právo, kolektívne dohody alebo etické kódexy;

| 6. | víta prijatie cezhraničného právneho rámca schváleného jednotlivými nadnárodnými podnikmi a globálnymi odborovými združeniami, ktorého cieľom je chrániť postavenie pracovníkov v nadnárodných podnikoch a v ich subdodávateľských a pridružených podnikoch v rôznych krajinách a ktorý vymedzuje štatút pracovníka v závislej činnosti a poskytuje sociálnu ochranu bez ohľadu na osobitné podmienky zamestnávania; |
| --- | --- |

6.

víta prijatie cezhraničného právneho rámca schváleného jednotlivými nadnárodnými podnikmi a globálnymi odborovými združeniami, ktorého cieľom je chrániť postavenie pracovníkov v nadnárodných podnikoch a v ich subdodávateľských a pridružených podnikoch v rôznych krajinách a ktorý vymedzuje štatút pracovníka v závislej činnosti a poskytuje sociálnu ochranu bez ohľadu na osobitné podmienky zamestnávania;

| 7. | berie na vedomie rozsudok vo veci Wolff & Müller, v ktorom sa Súdny dvor vyjadril, že nemecký vnútroštátny systém zodpovednosti nie je v rozpore s právnymi predpismi Spoločenstva, ale slúži na zabezpečenie ochrany zamestnancov vyslaných do zahraničia; |
| --- | --- |

7.

berie na vedomie rozsudok vo veci Wolff & Müller, v ktorom sa Súdny dvor vyjadril, že nemecký vnútroštátny systém zodpovednosti nie je v rozpore s právnymi predpismi Spoločenstva, ale slúži na zabezpečenie ochrany zamestnancov vyslaných do zahraničia;

| 8. | berie na vedomie výsledok verejných konzultácií o zelenej knihe Komisie s názvom Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia (KOM(2006)0708); v tejto súvislosti podporuje zámer Komisie prijať potrebné opatrenia na objasnenie práv a povinností strán zapojených do subdodávateľských reťazcov s cieľom zabrániť situácii, že pracovníci budú pozbavení možnosti účinne využívať svoje práva; |
| --- | --- |

8.

berie na vedomie výsledok verejných konzultácií o zelenej knihe Komisie s názvom Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia (KOM(2006)0708); v tejto súvislosti podporuje zámer Komisie prijať potrebné opatrenia na objasnenie práv a povinností strán zapojených do subdodávateľských reťazcov s cieľom zabrániť situácii, že pracovníci budú pozbavení možnosti účinne využívať svoje práva;

| 9. | víta skutočnosť, že osem členských štátov (Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko) reagovalo na problém týkajúci sa povinností subdodávateľov ako zamestnancov prostredníctvom vytvorenia vnútroštátnych systémov zodpovednosti; podnecuje ostatné členské štáty, aby zvážili zavedenie podobných systémov; zdôrazňuje však skutočnosť, že uplatňovanie pravidiel v cezhraničných subdodávateľských vzťahoch je zvlášť ťažké, ak majú členské štáty zavedené odlišné systémy; |
| --- | --- |

9.

víta skutočnosť, že osem členských štátov (Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Nemecko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko) reagovalo na problém týkajúci sa povinností subdodávateľov ako zamestnancov prostredníctvom vytvorenia vnútroštátnych systémov zodpovednosti; podnecuje ostatné členské štáty, aby zvážili zavedenie podobných systémov; zdôrazňuje však skutočnosť, že uplatňovanie pravidiel v cezhraničných subdodávateľských vzťahoch je zvlášť ťažké, ak majú členské štáty zavedené odlišné systémy;

| 10. | zdôrazňuje skutočnosť, že podľa štúdie Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok zúžený rozsah zodpovednosti, napr. jej obmedzenie len na jeden prvok reťazca, je jednou z príčin neefektívnosti opatrení; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje skutočnosť, že podľa štúdie Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok zúžený rozsah zodpovednosti, napr. jej obmedzenie len na jeden prvok reťazca, je jednou z príčin neefektívnosti opatrení;

| 11. | zdôrazňuje, že malé podniky čelia osobitným výzvam; vyzýva politikov, aby vypracovali vhodné nástroje na zvýšenie informovanosti medzi malými podnikmi; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že malé podniky čelia osobitným výzvam; vyzýva politikov, aby vypracovali vhodné nástroje na zvýšenie informovanosti medzi malými podnikmi;

| 12. | pripomína všetkým zainteresovaným stranám, že vo svojom uznesení z 26. októbra 2006 o vysielaní pracovníkov vyzval Komisiu, aby upravila spoločnú a nerozdielnu zodpovednosť vedúcich alebo hlavných podnikov s cieľom riešiť zneužívania pri využívaní subdodávateľov a externom najímaní cezhraničných pracovníkov a vytvoriť transparentný a konkurencieschopný vnútorný trh pre všetky spoločnosti; |
| --- | --- |

12.

pripomína všetkým zainteresovaným stranám, že vo svojom uznesení z 26. októbra 2006 o vysielaní pracovníkov vyzval Komisiu, aby upravila spoločnú a nerozdielnu zodpovednosť vedúcich alebo hlavných podnikov s cieľom riešiť zneužívania pri využívaní subdodávateľov a externom najímaní cezhraničných pracovníkov a vytvoriť transparentný a konkurencieschopný vnútorný trh pre všetky spoločnosti;

| 13. | opakuje svoj odkaz a vyzýva Komisiu, aby zriadila jasne vymedzený legislatívny nástroj Spoločenstva, ktorým by sa na úrovni Spoločenstva zaviedla spoločná a nerozdielna zodpovednosť, pričom by sa rešpektovali rozdielne právne systémy platné v členských štátoch a zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

13.

opakuje svoj odkaz a vyzýva Komisiu, aby zriadila jasne vymedzený legislatívny nástroj Spoločenstva, ktorým by sa na úrovni Spoločenstva zaviedla spoločná a nerozdielna zodpovednosť, pričom by sa rešpektovali rozdielne právne systémy platné v členských štátoch a zásady subsidiarity a proporcionality;

| 14. | vyzýva Komisiu, aby vykonala hodnotenie vplyvu týkajúce sa pridanej hodnoty a uskutočniteľnosti nástroja Spoločenstva stanovujúceho zodpovednosť v reťazci ako spôsob zvyšovania transparentnosti v subdodávateľských vzťahoch a zabezpečenia lepšieho presadzovania práva Spoločenstva a vnútroštátneho práva; zdôrazňuje, že takáto štúdia by mala byť medziodvetvová; |
| --- | --- |

14.

vyzýva Komisiu, aby vykonala hodnotenie vplyvu týkajúce sa pridanej hodnoty a uskutočniteľnosti nástroja Spoločenstva stanovujúceho zodpovednosť v reťazci ako spôsob zvyšovania transparentnosti v subdodávateľských vzťahoch a zabezpečenia lepšieho presadzovania práva Spoločenstva a vnútroštátneho práva; zdôrazňuje, že takáto štúdia by mala byť medziodvetvová;

| 15. | je presvedčený, že nástroj Spoločenstva stanovujúci zodpovednosť v reťazci by prospel nielen zamestnancom, ale aj verejným orgánom členských štátov, zamestnávateľom a najmä malým a stredným podnikom v ich boji proti šedej ekonomike, pretože jasné a transparentné pravidlá na úrovni Spoločenstva vytlačia z trhu pochybných prevádzkovateľov, čím sa zlepší fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

15.

je presvedčený, že nástroj Spoločenstva stanovujúci zodpovednosť v reťazci by prospel nielen zamestnancom, ale aj verejným orgánom členských štátov, zamestnávateľom a najmä malým a stredným podnikom v ich boji proti šedej ekonomike, pretože jasné a transparentné pravidlá na úrovni Spoločenstva vytlačia z trhu pochybných prevádzkovateľov, čím sa zlepší fungovanie vnútorného trhu;

| 16. | konštatuje, že všetky opatrenia, ktoré zamestnancom objasňujú ich práva a podporujú ich pri uplatňovaní týchto práv, prispievajú značnou mierou k podpore sociálnej zodpovednosti podnikov; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili informovanosť zamestnancov o ich právach systémovým spôsobom; v tejto súvislosti prisudzuje zvláštnu zodpovednosť sociálnym partnerom; |
| --- | --- |

16.

konštatuje, že všetky opatrenia, ktoré zamestnancom objasňujú ich práva a podporujú ich pri uplatňovaní týchto práv, prispievajú značnou mierou k podpore sociálnej zodpovednosti podnikov; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili informovanosť zamestnancov o ich právach systémovým spôsobom; v tejto súvislosti prisudzuje zvláštnu zodpovednosť sociálnym partnerom;

| 17. | vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie s cieľom podporiť lepšiu a užšiu spoluprácu a koordináciu medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi, inšpektorátmi, štátnymi vykonávacími agentúrami, orgánmi sociálneho zabezpečenia a daňovými úradmi; vyzýva ďalej členské štáty, aby zaviedli prísnejšie overovacie postupy a aby podporovali užšie vzťahy medzi vnútroštátnymi inšpektorátmi práce, čím umožnia zvýšenú spoluprácu a koordináciu medzi nimi; vyzýva Komisiu, aby pripravila normy kvality pre inšpektoráty práce a vykonala štúdiu uskutočniteľnosti prípadných opatrení na zriadenie siete inšpektorátov práce Spoločenstva; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie s cieľom podporiť lepšiu a užšiu spoluprácu a koordináciu medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi, inšpektorátmi, štátnymi vykonávacími agentúrami, orgánmi sociálneho zabezpečenia a daňovými úradmi; vyzýva ďalej členské štáty, aby zaviedli prísnejšie overovacie postupy a aby podporovali užšie vzťahy medzi vnútroštátnymi inšpektorátmi práce, čím umožnia zvýšenú spoluprácu a koordináciu medzi nimi; vyzýva Komisiu, aby pripravila normy kvality pre inšpektoráty práce a vykonala štúdiu uskutočniteľnosti prípadných opatrení na zriadenie siete inšpektorátov práce Spoločenstva;

| 18. | zdôrazňuje potrebu podporovať stimuly pre spoločnosti, aby vyvinuli maximálne úsilie a v dobrej viere odstránili porušovanie pracovného práva zo strany subdodávateľov, napríklad formou systémov osvedčení a etických kódexov vrátane oznámenia verejným orgánom a ukončenia zmluvy so subdodávateľom, ktorý používa protiprávne praktiky s cieľom zabrániť možnosti, aby spoločne a nerozdielne zodpovedal za takéto porušenie; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje potrebu podporovať stimuly pre spoločnosti, aby vyvinuli maximálne úsilie a v dobrej viere odstránili porušovanie pracovného práva zo strany subdodávateľov, napríklad formou systémov osvedčení a etických kódexov vrátane oznámenia verejným orgánom a ukončenia zmluvy so subdodávateľom, ktorý používa protiprávne praktiky s cieľom zabrániť možnosti, aby spoločne a nerozdielne zodpovedal za takéto porušenie;

| 19. | vyzýva obidve strany priemyselného odvetvia, aby prevzali iniciatívu v podporovaní kooperatívnych subdodávateľských vzťahov pri osobitných jednorazových prácach na jednej strane a v obmedzovaní množenia subdodávateľských vzťahov na strane druhej, a víta rozvoj rámcových dohôd, ktoré vymedzujú sociálnu a právnu zodpovednosť v reťazci ako doplnenie potrebnej regulácie; |
| --- | --- |

19.

vyzýva obidve strany priemyselného odvetvia, aby prevzali iniciatívu v podporovaní kooperatívnych subdodávateľských vzťahov pri osobitných jednorazových prácach na jednej strane a v obmedzovaní množenia subdodávateľských vzťahov na strane druhej, a víta rozvoj rámcových dohôd, ktoré vymedzujú sociálnu a právnu zodpovednosť v reťazci ako doplnenie potrebnej regulácie;

| 20. | varuje pred konfliktmi a pred prekrývaním a duplicitou v ustanoveniach uvedených v etických kódexoch a pracovnom práve, ako aj medzi etickými kódexmi, normami a usmerneniami prijatými verejnými orgánmi a platnými kolektívnymi dohodami; preto zdôrazňuje, že je potrebné, aby podniky ako najvyššiu prioritu dodržiavali etický kódex, normy a usmernenia navrhnuté na úrovni medzinárodných organizácií (OECD, MOP), na vnútroštátnej alebo odvetvovej úrovni; |
| --- | --- |

20.

varuje pred konfliktmi a pred prekrývaním a duplicitou v ustanoveniach uvedených v etických kódexoch a pracovnom práve, ako aj medzi etickými kódexmi, normami a usmerneniami prijatými verejnými orgánmi a platnými kolektívnymi dohodami; preto zdôrazňuje, že je potrebné, aby podniky ako najvyššiu prioritu dodržiavali etický kódex, normy a usmernenia navrhnuté na úrovni medzinárodných organizácií (OECD, MOP), na vnútroštátnej alebo odvetvovej úrovni;

| 21. | pripomína všetkým zainteresovaným stranám, najmä zamestnávateľom, ich povinnosti súvisiace s informovaním, konzultáciami a účasťou pracovníkov, najmä tie, ktoré sú uvedené v právnych nástrojoch Spoločenstva a vnútroštátnych právnych nástrojoch; |
| --- | --- |

21.

pripomína všetkým zainteresovaným stranám, najmä zamestnávateľom, ich povinnosti súvisiace s informovaním, konzultáciami a účasťou pracovníkov, najmä tie, ktoré sú uvedené v právnych nástrojoch Spoločenstva a vnútroštátnych právnych nástrojoch;

| 22. | navrhuje, aby sa možnosť zosúladenia rodinného života s prácou pre pracovníkov v subdodávateľských podnikoch vo výrobných reťazcoch zaručila zákonmi na vnútroštátnej úrovni a aby sa účinne realizovali smernice o materskej a rodičovskej dovolenke; |
| --- | --- |

22.

navrhuje, aby sa možnosť zosúladenia rodinného života s prácou pre pracovníkov v subdodávateľských podnikoch vo výrobných reťazcoch zaručila zákonmi na vnútroštátnej úrovni a aby sa účinne realizovali smernice o materskej a rodičovskej dovolenke;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné dodržiavanie smernice 96/71/ES vrátane, v prípade potreby, začatia konania o porušení právnych predpisov; okrem toho vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia zamerané na zlepšenie prístupu k informáciám pre vyslaných pracovníkov, na posilnenie koordinácie a administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi vrátane ujasnenia úlohy styčných úradov členských štátov a na vyriešenie cezhraničných problémov presadzovania práva, ktoré bránia účinnému vykonávaniu smernice 96/71/ES; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné dodržiavanie smernice 96/71/ES vrátane, v prípade potreby, začatia konania o porušení právnych predpisov; okrem toho vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia zamerané na zlepšenie prístupu k informáciám pre vyslaných pracovníkov, na posilnenie koordinácie a administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi vrátane ujasnenia úlohy styčných úradov členských štátov a na vyriešenie cezhraničných problémov presadzovania práva, ktoré bránia účinnému vykonávaniu smernice 96/71/ES;

| 24. | zdôrazňuje, že prostredníctvom posilneného sociálneho dialógu medzi organizáciami zamestnávateľov a odborovými združeniami možno prijať účinnejšie opatrenia na boj proti prípadným nepriaznivým dôsledkom využívania subdodávateľov; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že prostredníctvom posilneného sociálneho dialógu medzi organizáciami zamestnávateľov a odborovými združeniami možno prijať účinnejšie opatrenia na boj proti prípadným nepriaznivým dôsledkom využívania subdodávateľov;

| 25. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

25.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. ES L 254, 30.9.1994, s. 64.

(2)  Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29.

(3)  Ú. v. EÚ C 313 E, 20.12.2006, s. 452.

(4)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 411.

(5)  Ú. v. EÚ C 280 E, 18.11.2006, s. 65.

(6)  Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(7)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(8)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0466.

(9)  Ú. v. EÚ C 175 E, 10.7.2008, s. 401.

(10)  Vec C-60/03 Wolff & Müller [2004] Zb. I-9553.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/180 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/180

---

Štvrtok, 26. marca 2009Ceny potravín v Európe

P6_TA(2009)0191

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o cenách potravín v Európe (2008/2175(INI))

2010/C 117 E/30

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 33 Zmluvy o ES,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. decembra 2008 s názvom Ceny potravín v Európe (KOM(2008)0821),

so zreteľom na svoju štúdiu z 20. októbra 2007 s názvom Rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami,

so zreteľom na štúdiu Komisie z 28. novembra 2006 s názvom Konkurencieschopnosť európskeho potravinárskeho priemyslu – hodnotenie z hospodárskeho i právneho pohľadu,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2008 s názvom Riešenie problematiky rastúcich cien potravín, usmernenia pre opatrenia EÚ (KOM(2008)0321),

so zreteľom na svoje vyhlásenie z 19. februára 2008 o vyšetrovaní a náprave zneužívania postavenia veľkých supermarketov, ktoré pôsobia v Európskej únii (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 7. apríla 2005 s názvom Sektor veľkých maloobchodných reťazcov - trendy a dopady na poľnohospodárov a spotrebiteľov (2),

so zreteľom na Zelenú knihu Komisie z 22. januára 1997 s názvom Vertikálne obmedzenia politiky hospodárskej súťaže ES (KOM(1996)0721),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2007 o zvyšovaní cien krmív a potravín (3),

so zreteľom na priebežné kontroly stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP),

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0094/2009),

| A. | keďže Európska únia a svet zaznamenali v ostatnej dobe veľké výkyvy v cenách potravín s čiastočne výrazným nárastom cien a nejednoznačnými účinkami na odvetvie poľnohospodárstva, keď niektorí z nárastu cien získali a iným, najmä farmám na chov dobytka a spracovateľom potravín, vznikli oveľa vyššie náklady, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia a svet zaznamenali v ostatnej dobe veľké výkyvy v cenách potravín s čiastočne výrazným nárastom cien a nejednoznačnými účinkami na odvetvie poľnohospodárstva, keď niektorí z nárastu cien získali a iným, najmä farmám na chov dobytka a spracovateľom potravín, vznikli oveľa vyššie náklady,

| B. | keďže došlo aj k značnému nárastu nákladov poľnohospodárskej výroby v dôsledku nárastu cien prevádzkových prostriedkov, ako napríklad hnojív a prostriedkov na ochranu rastlín, a keďže dnes, napriek skutočnosti, že výrobné ceny prudko klesajú, nedochádza k znižovaniu výrobných nákladov v tej istej miere a v tom istom časovom rozmedzí, |
| --- | --- |

B.

keďže došlo aj k značnému nárastu nákladov poľnohospodárskej výroby v dôsledku nárastu cien prevádzkových prostriedkov, ako napríklad hnojív a prostriedkov na ochranu rastlín, a keďže dnes, napriek skutočnosti, že výrobné ceny prudko klesajú, nedochádza k znižovaniu výrobných nákladov v tej istej miere a v tom istom časovom rozmedzí,

| C. | keďže znižovanie cien poľnohospodárskych výrobkov, ktoré nie je sprevádzané znižovaním výrobných nákladov, vedie k tomu, že sa finančná situácia poľnohospodárov stáva neudržateľnou, pričom mnohí z nich sa výroby vzdávajú pre nedostatočnú rentabilitu, |
| --- | --- |

C.

keďže znižovanie cien poľnohospodárskych výrobkov, ktoré nie je sprevádzané znižovaním výrobných nákladov, vedie k tomu, že sa finančná situácia poľnohospodárov stáva neudržateľnou, pričom mnohí z nich sa výroby vzdávajú pre nedostatočnú rentabilitu,

| D. | keďže sa v mnohých členských štátoch zistilo, že veľkí výrobcovia stanovili pre tie isté výrobky výrazne odlišné ceny, |
| --- | --- |

D.

keďže sa v mnohých členských štátoch zistilo, že veľkí výrobcovia stanovili pre tie isté výrobky výrazne odlišné ceny,

| E. | keďže v Európskej únii boli zistené značné cenové rozdiely, čo sa týka rozdielov medzi spotrebiteľskými a výrobnými cenami, ktoré v niektorých prípadoch nemožno vysvetliť nákladmi spracovania, distribúcie a predaja výrobkov, |
| --- | --- |

E.

keďže v Európskej únii boli zistené značné cenové rozdiely, čo sa týka rozdielov medzi spotrebiteľskými a výrobnými cenami, ktoré v niektorých prípadoch nemožno vysvetliť nákladmi spracovania, distribúcie a predaja výrobkov,

| F. | keďže pri analýze cien a ich vývoja sa musí zohľadniť celý dodávateľský reťazec; keďže potravinárske odvetvie je fragmentované a dodávateľský reťazec je vysoko komplexný a zahŕňa mnoho sprostredkovateľov, |
| --- | --- |

F.

keďže pri analýze cien a ich vývoja sa musí zohľadniť celý dodávateľský reťazec; keďže potravinárske odvetvie je fragmentované a dodávateľský reťazec je vysoko komplexný a zahŕňa mnoho sprostredkovateľov,

| G. | keďže niektorí hlavní spracovatelia v ostatných rokoch zvýšili svoje trhové podiely, |
| --- | --- |

G.

keďže niektorí hlavní spracovatelia v ostatných rokoch zvýšili svoje trhové podiely,

| H. | keďže v ostatných rokoch došlo k výrazným zmenám štruktúry hospodárskej súťaže v potravinovom dodávateľskom reťazci a k zvýšeniu stupňa koncentrácie výrobcov potravín, ako aj veľkoobchodníkov a maloobchodníkov, |
| --- | --- |

H.

keďže v ostatných rokoch došlo k výrazným zmenám štruktúry hospodárskej súťaže v potravinovom dodávateľskom reťazci a k zvýšeniu stupňa koncentrácie výrobcov potravín, ako aj veľkoobchodníkov a maloobchodníkov,

| I. | keďže existujú dôkazy z celej EÚ o tom, že veľké supermarkety využívajú svoju kúpnu silu a nútia dodávateľov znižovať ceny na neudržateľnú úroveň a vnucujú im neprimerané podmienky; keďže veľké maloobchodné reťazce v celej EÚ sa rýchlo stávajú „strážnikmi“ a kontrolujú prístup poľnohospodárov a dodávateľov k spotrebiteľom EÚ, |
| --- | --- |

I.

keďže existujú dôkazy z celej EÚ o tom, že veľké supermarkety využívajú svoju kúpnu silu a nútia dodávateľov znižovať ceny na neudržateľnú úroveň a vnucujú im neprimerané podmienky; keďže veľké maloobchodné reťazce v celej EÚ sa rýchlo stávajú „strážnikmi“ a kontrolujú prístup poľnohospodárov a dodávateľov k spotrebiteľom EÚ,

| J. | keďže spotrebiteľské ceny v EÚ sú v priemere päťkrát vyššie ako výstupné ceny poľnohospodárov; keďže poľnohospodári v EÚ pred päťdesiatimi rokmi dostávali približne polovicu maloobchodnej ceny a dnes sa tento pomer, za súčasne výrazne vyššieho stupňa spracovania výrobkov, znížil na oveľa nižšiu úroveň, |
| --- | --- |

J.

keďže spotrebiteľské ceny v EÚ sú v priemere päťkrát vyššie ako výstupné ceny poľnohospodárov; keďže poľnohospodári v EÚ pred päťdesiatimi rokmi dostávali približne polovicu maloobchodnej ceny a dnes sa tento pomer, za súčasne výrazne vyššieho stupňa spracovania výrobkov, znížil na oveľa nižšiu úroveň,

| K. | keďže napriek skutočnosti, že mnohoročné financovanie SPP prispelo k zachovaniu nízkych spotrebiteľských cien, možno konštatovať, že spotrebiteľské ceny sú napriek znižovaniu cien v poľnohospodárskom sektore naďalej vysoké, resp. že sa neznižujú, |
| --- | --- |

K.

keďže napriek skutočnosti, že mnohoročné financovanie SPP prispelo k zachovaniu nízkych spotrebiteľských cien, možno konštatovať, že spotrebiteľské ceny sú napriek znižovaniu cien v poľnohospodárskom sektore naďalej vysoké, resp. že sa neznižujú,

| L. | keďže vysoký stupeň samozásobovania má pre EÚ strategický význam; keďže sa v tomto rámci treba snažiť zabezpečiť primárnym výrobcom z EÚ, ako našim zásobovateľom s potravinami, silnú pozíciu, |
| --- | --- |

L.

keďže vysoký stupeň samozásobovania má pre EÚ strategický význam; keďže sa v tomto rámci treba snažiť zabezpečiť primárnym výrobcom z EÚ, ako našim zásobovateľom s potravinami, silnú pozíciu,

| M. | keďže nerovnováha trhovej pozície medzi poľnohospodárskymi výrobcami a zvyškom dodávateľského reťazca vyústila do silného tlaku na marže výrobcov v poľnohospodárskom odvetví, |
| --- | --- |

M.

keďže nerovnováha trhovej pozície medzi poľnohospodárskymi výrobcami a zvyškom dodávateľského reťazca vyústila do silného tlaku na marže výrobcov v poľnohospodárskom odvetví,

| 1. | nazdáva sa, že v súlade so Zmluvou o ES je vo verejnom záujme EÚ zachovať primeranú úroveň výrobných a spotrebiteľských cien a zaručiť spravodlivú hospodársku súťaž, najmä čo sa týka strategických tovarov, ako napríklad poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov; |
| --- | --- |

1.

nazdáva sa, že v súlade so Zmluvou o ES je vo verejnom záujme EÚ zachovať primeranú úroveň výrobných a spotrebiteľských cien a zaručiť spravodlivú hospodársku súťaž, najmä čo sa týka strategických tovarov, ako napríklad poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov;

| 2. | zastáva názor, že spotrebitelia práve vďaka hospodárskej súťaži môžu kupovať potraviny za konkurenčné ceny, ale že aj poľnohospodárom sa musí zaručiť stabilný príjem prostredníctvom cien, ktoré pokryjú výrobné náklady a primeranú odmenu za ich prácu, aby sa zabezpečila istota zásobovania kvalitnými potravinami; |
| --- | --- |

2.

zastáva názor, že spotrebitelia práve vďaka hospodárskej súťaži môžu kupovať potraviny za konkurenčné ceny, ale že aj poľnohospodárom sa musí zaručiť stabilný príjem prostredníctvom cien, ktoré pokryjú výrobné náklady a primeranú odmenu za ich prácu, aby sa zabezpečila istota zásobovania kvalitnými potravinami;

| 3. | zastáva názor, že mechanizmus prenosu cien a rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami ovplyvňuje množstvo faktorov; medzi tieto faktory radí trhové správanie aktérov dodávateľského reťazca vrátane výrobcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov, podiel nákladov nesúvisiacich s poľnohospodárstvom (ako napríklad energia a práca), legislatívne a regulačné rámce, rýchlo sa kaziacu povahu výrobku, stupeň spracovania výrobku a stupeň predaja a manipulácie s výrobkom alebo nákupné preferencie spotrebiteľov; |
| --- | --- |

3.

zastáva názor, že mechanizmus prenosu cien a rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami ovplyvňuje množstvo faktorov; medzi tieto faktory radí trhové správanie aktérov dodávateľského reťazca vrátane výrobcov, veľkoobchodníkov a maloobchodníkov, podiel nákladov nesúvisiacich s poľnohospodárstvom (ako napríklad energia a práca), legislatívne a regulačné rámce, rýchlo sa kaziacu povahu výrobku, stupeň spracovania výrobku a stupeň predaja a manipulácie s výrobkom alebo nákupné preferencie spotrebiteľov;

| 4. | zastáva názor, že rozhodujúcu úlohu medzi faktormi, ktoré najviac ovplyvňujú mechanizmus prenosu cien a rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami, zohrávajú rastúca koncentrácia celého potravinového dodávateľského reťazca, stupeň spracovania výrobku a zvyšovanie ceny ostatných vonkajších nákladových faktorov, ako aj špekulácie s poľnohospodárskymi komoditami; potvrdzuje preto svoje presvedčenie, že nástroje regulácie trhu sú dôležité a za súčasnej situácie potrebnejšie ako kedykoľvek predtým; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že rozhodujúcu úlohu medzi faktormi, ktoré najviac ovplyvňujú mechanizmus prenosu cien a rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami, zohrávajú rastúca koncentrácia celého potravinového dodávateľského reťazca, stupeň spracovania výrobku a zvyšovanie ceny ostatných vonkajších nákladových faktorov, ako aj špekulácie s poľnohospodárskymi komoditami; potvrdzuje preto svoje presvedčenie, že nástroje regulácie trhu sú dôležité a za súčasnej situácie potrebnejšie ako kedykoľvek predtým;

| 5. | súhlasí s Komisiou, že vývoj v oblasti ponuky a dopytu, ako aj nedostatky fungovania potravinového dodávateľského reťazca značne prispievajú k nárastu cien potravín; zdôrazňuje však, že k tomu prispeli aj špekulácie na finančných trhoch, ktoré narušili mechanizmus tvorby cien; |
| --- | --- |

5.

súhlasí s Komisiou, že vývoj v oblasti ponuky a dopytu, ako aj nedostatky fungovania potravinového dodávateľského reťazca značne prispievajú k nárastu cien potravín; zdôrazňuje však, že k tomu prispeli aj špekulácie na finančných trhoch, ktoré narušili mechanizmus tvorby cien;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr nechala vypracovať analýzu rozdelenia ziskových marží vo výrobnom a distribučnom reťazci vo forme štúdie, ako sa navrhovalo v rozpočte na rok 2009 na základe dávnejšieho návrhu parlamentného Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v priebehu rozpočtového postupu; považuje to za prvý krok k podpore transparentnosti v tomto reťazci; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby čo najskôr nechala vypracovať analýzu rozdelenia ziskových marží vo výrobnom a distribučnom reťazci vo forme štúdie, ako sa navrhovalo v rozpočte na rok 2009 na základe dávnejšieho návrhu parlamentného Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v priebehu rozpočtového postupu; považuje to za prvý krok k podpore transparentnosti v tomto reťazci;

| 7. | vyslovuje poľutovanie nad postupným odstraňovaním intervenčných opatrení EÚ na poľnohospodárskom trhu, pretože sa tak rozhodujúcou mierou prispieva k extrémnej volatilite cien; zastáva názor, že je nevyhnutné zaviesť nové nástroje riadenia trhu, aby sa zaručila väčšia stabilita príjmov výrobcov a aby sa spotrebiteľom ponúkli prijateľné ceny; |
| --- | --- |

7.

vyslovuje poľutovanie nad postupným odstraňovaním intervenčných opatrení EÚ na poľnohospodárskom trhu, pretože sa tak rozhodujúcou mierou prispieva k extrémnej volatilite cien; zastáva názor, že je nevyhnutné zaviesť nové nástroje riadenia trhu, aby sa zaručila väčšia stabilita príjmov výrobcov a aby sa spotrebiteľom ponúkli prijateľné ceny;

| 8. | zastáva názor, že v rámci SPP sú potrebné nástroje na riadenie trhu, aby sa odvetvie poľnohospodárstva a trh s potravinami stabilizovali a aby sa v EÚ zachovala udržateľná poľnohospodárska výroba za prijateľné ceny v záujme zabránenia vzniku kyvadlového efektu pri konečných cenách a výrobných faktoroch; |
| --- | --- |

8.

zastáva názor, že v rámci SPP sú potrebné nástroje na riadenie trhu, aby sa odvetvie poľnohospodárstva a trh s potravinami stabilizovali a aby sa v EÚ zachovala udržateľná poľnohospodárska výroba za prijateľné ceny v záujme zabránenia vzniku kyvadlového efektu pri konečných cenách a výrobných faktoroch;

| 9. | zastáva názor, že porovnanie EÚ a USA vzhľadom na produktivitu je zo strany Komisie zmysluplné, ale nemôže byť jediným základom zdanlivej výšky produktivity v potravinárskom odvetví (najmä poľnohospodárskej výroby a spracovania) v EÚ; zdôrazňuje, že odvetvie poľnohospodárstva a potravinárstva EÚ a USA sa značne odlišujú tak čo sa týka komodít a oblastí, ktoré zahŕňajú, ako aj platných podmienok a pravidiel; |
| --- | --- |

9.

zastáva názor, že porovnanie EÚ a USA vzhľadom na produktivitu je zo strany Komisie zmysluplné, ale nemôže byť jediným základom zdanlivej výšky produktivity v potravinárskom odvetví (najmä poľnohospodárskej výroby a spracovania) v EÚ; zdôrazňuje, že odvetvie poľnohospodárstva a potravinárstva EÚ a USA sa značne odlišujú tak čo sa týka komodít a oblastí, ktoré zahŕňajú, ako aj platných podmienok a pravidiel;

| 10. | zastáva názor, že sa musí podporiť posilňovanie konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity primárneho sektora poľnohospodárstva, pretože z toho pre primárnych výrobcov vyplývajú možnosti na diverzifikáciu riadenia ich podnikov a znižuje sa tým závislosť na ostatných častiach výrobného a distribučného reťazca; |
| --- | --- |

10.

zastáva názor, že sa musí podporiť posilňovanie konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity primárneho sektora poľnohospodárstva, pretože z toho pre primárnych výrobcov vyplývajú možnosti na diverzifikáciu riadenia ich podnikov a znižuje sa tým závislosť na ostatných častiach výrobného a distribučného reťazca;

| 11. | zastáva názor, že koncentrácia ponuky poľnohospodárskej výroby prostredníctvom výrobných organizácií, družstiev alebo podobných organizácií by sa mohla umožniť novým určením ich dôležitosti v potravinovom reťazci, čím by sa posilnila rokovacia pozícia poľnohospodárov a ich výrobkom by sa pripísala vyššia pridaná hodnota a čím by sa odbytové kanály priblížili k spotrebiteľovi; |
| --- | --- |

11.

zastáva názor, že koncentrácia ponuky poľnohospodárskej výroby prostredníctvom výrobných organizácií, družstiev alebo podobných organizácií by sa mohla umožniť novým určením ich dôležitosti v potravinovom reťazci, čím by sa posilnila rokovacia pozícia poľnohospodárov a ich výrobkom by sa pripísala vyššia pridaná hodnota a čím by sa odbytové kanály priblížili k spotrebiteľovi;

Nedokonalosti trhu s potravinami

| 12. | poukazuje na to, že veľká trhová sila je osobitne výhodná v poľnohospodárskom odvetví vzhľadom na cenovú neelasticitu poľnohospodárskej ponuky na jednej strane a spotrebiteľským dopytom na strane druhej; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že veľká trhová sila je osobitne výhodná v poľnohospodárskom odvetví vzhľadom na cenovú neelasticitu poľnohospodárskej ponuky na jednej strane a spotrebiteľským dopytom na strane druhej;

| 13. | je znepokojený trhovými praktikami, ako je napríklad stratový predaj tovaru s cieľom prilákať do supermarketov vyšší počet kupujúcich; podporuje zákaz stratového predaja potravín a vyjadruje podporu členským štátom, ktoré už takéto opatrenia zaviedli; vyjadruje želanie, aby sa na úrovni EÚ prijalo viac krokov proti takýmto agresívnym cenovým opatreniam, ako aj iným praktikám narúšajúcim hospodársku súťaž, ako napríklad spájanie výrobkov alebo akékoľvek iné zneužívanie dominantného postavenia na trhu; |
| --- | --- |

13.

je znepokojený trhovými praktikami, ako je napríklad stratový predaj tovaru s cieľom prilákať do supermarketov vyšší počet kupujúcich; podporuje zákaz stratového predaja potravín a vyjadruje podporu členským štátom, ktoré už takéto opatrenia zaviedli; vyjadruje želanie, aby sa na úrovni EÚ prijalo viac krokov proti takýmto agresívnym cenovým opatreniam, ako aj iným praktikám narúšajúcim hospodársku súťaž, ako napríklad spájanie výrobkov alebo akékoľvek iné zneužívanie dominantného postavenia na trhu;

| 14. | zastáva názor, že ceny pod úrovňou nákladov, ktoré nie sú v podstate rentabilné pre žiadny podnik, môžu udržiavať iba veľké (diferencované) podniky po krátky čas a iba s cieľom vytlačiť konkurenciu z trhu; zastáva tiež názor, že takáto prax z dlhodobého hľadiska nie je prínosná ani pre spotrebiteľa ani pre trh; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že ceny pod úrovňou nákladov, ktoré nie sú v podstate rentabilné pre žiadny podnik, môžu udržiavať iba veľké (diferencované) podniky po krátky čas a iba s cieľom vytlačiť konkurenciu z trhu; zastáva tiež názor, že takáto prax z dlhodobého hľadiska nie je prínosná ani pre spotrebiteľa ani pre trh;

| 15. | je ďalej znepokojený inými prípadmi zneužívania trhovej sily obchodníkmi; spomedzi týchto prípadov uvádza prehnane dlhé lehoty splatnosti, poplatky za zaradenie do sortimentu, poplatky za skúšobný predaj, hrozby vyradenia z predaja, spätné zľavy z predaného tovaru, neoprávnené príspevky k nákladom maloobchodníka na reklamu alebo trvanie na postavení výhradného dodávateľa; |
| --- | --- |

15.

je ďalej znepokojený inými prípadmi zneužívania trhovej sily obchodníkmi; spomedzi týchto prípadov uvádza prehnane dlhé lehoty splatnosti, poplatky za zaradenie do sortimentu, poplatky za skúšobný predaj, hrozby vyradenia z predaja, spätné zľavy z predaného tovaru, neoprávnené príspevky k nákladom maloobchodníka na reklamu alebo trvanie na postavení výhradného dodávateľa;

| 16. | zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch má tak kupujúca, ako aj predávajúca strana trhu tendenciu rovnakej koncentrácie, čím sa zosilňuje deformačný účinok na trh; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že v niektorých členských štátoch má tak kupujúca, ako aj predávajúca strana trhu tendenciu rovnakej koncentrácie, čím sa zosilňuje deformačný účinok na trh;

| 17. | zdôrazňuje, že v dôsledku reformy SPP, a najmä odpojenia (decoupling), sú rozhodnutia poľnohospodárov o výrobe čoraz viac ovplyvňované signálmi prichádzajúcimi z trhu, ktoré sa nesmú narušiť prílišnou koncentráciou v maloobchode; je presvedčený, že zvýšenie dovozu potravín do EÚ zníži výstupné ceny poľnohospodárov; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že v dôsledku reformy SPP, a najmä odpojenia (decoupling), sú rozhodnutia poľnohospodárov o výrobe čoraz viac ovplyvňované signálmi prichádzajúcimi z trhu, ktoré sa nesmú narušiť prílišnou koncentráciou v maloobchode; je presvedčený, že zvýšenie dovozu potravín do EÚ zníži výstupné ceny poľnohospodárov;

| 18. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že maloobchodní predajcovia môžu využívať označenia ako „spravodlivý obchod“ (fair trade) na zvyšovanie svojich marží; vyzýva preto, aby sa pre spravodlivý obchod vytvorila podporná a rozvojová stratégia na úrovni EÚ s cieľom obmedziť túto obchodnú prax a kontrolovať používanie takýchto označení; |
| --- | --- |

18.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že maloobchodní predajcovia môžu využívať označenia ako „spravodlivý obchod“ (fair trade) na zvyšovanie svojich marží; vyzýva preto, aby sa pre spravodlivý obchod vytvorila podporná a rozvojová stratégia na úrovni EÚ s cieľom obmedziť túto obchodnú prax a kontrolovať používanie takýchto označení;

| 19. | uznáva, že z krátkodobého hľadiska môžu účinky trhovej koncentrácie na rôznych úrovniach potravinového dodávateľského reťazca viesť k zníženiu cenovej hladiny potravín, ale zo strednodobého a dlhodobého hľadiska by sa malo dbať o to, aby sa nenarušila slobodná hospodárska súťaž, nevytlačili sa tak z trhu malí výrobcovia a neobmedzila sa možnosť voľby zákazníka; |
| --- | --- |

19.

uznáva, že z krátkodobého hľadiska môžu účinky trhovej koncentrácie na rôznych úrovniach potravinového dodávateľského reťazca viesť k zníženiu cenovej hladiny potravín, ale zo strednodobého a dlhodobého hľadiska by sa malo dbať o to, aby sa nenarušila slobodná hospodárska súťaž, nevytlačili sa tak z trhu malí výrobcovia a neobmedzila sa možnosť voľby zákazníka;

| 20. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že mnohé MSP v potravinárskom odvetví sú mimoriadne zraniteľné, najmä ak sú výrazne naviazané na jeden veľký subjekt; konštatuje, že veľkí aktéri v potravinovom dodávateľskom reťazci často nútia viacerých dodávateľov a malé spoločnosti k cenovým vojnám a malé spoločnosti tak musia v záujme prežitia znižovať svoje náklady a marže, čo sa premieta do znižovania platieb poľnohospodárom, znižovania prístupu na trh a obmedzovania distribučných kanálov pre MSP, znižovania zamestnanosti a do nižšej kvality výrobkov pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

20.

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že mnohé MSP v potravinárskom odvetví sú mimoriadne zraniteľné, najmä ak sú výrazne naviazané na jeden veľký subjekt; konštatuje, že veľkí aktéri v potravinovom dodávateľskom reťazci často nútia viacerých dodávateľov a malé spoločnosti k cenovým vojnám a malé spoločnosti tak musia v záujme prežitia znižovať svoje náklady a marže, čo sa premieta do znižovania platieb poľnohospodárom, znižovania prístupu na trh a obmedzovania distribučných kanálov pre MSP, znižovania zamestnanosti a do nižšej kvality výrobkov pre spotrebiteľov;

| 21. | je znepokojený zvyšujúcou sa úrovňou špekulácií s potravinami na finančných trhoch; vyzýva Komisiu, aby túto otázku preskúmala; očakáva závery skupiny na vysokej úrovni pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a potravinárskeho priemyslu a podnecuje ju, aby navrhla efektívne opatrenia na odstránenie trhových nerovnováh; |
| --- | --- |

21.

je znepokojený zvyšujúcou sa úrovňou špekulácií s potravinami na finančných trhoch; vyzýva Komisiu, aby túto otázku preskúmala; očakáva závery skupiny na vysokej úrovni pokiaľ ide o konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho a potravinárskeho priemyslu a podnecuje ju, aby navrhla efektívne opatrenia na odstránenie trhových nerovnováh;

| 22. | má naďalej námietky voči záverom Komisie, podľa ktorých špekulácie na finančných trhoch výrazne neprispeli k postupu tvorby cien; zastáva názor, že Komisia by mala podniknúť kroky zamerané na posilnenie dohľadu nad trhmi s termínovanými obchodmi so základným poľnohospodárskymi komoditami; |
| --- | --- |

22.

má naďalej námietky voči záverom Komisie, podľa ktorých špekulácie na finančných trhoch výrazne neprispeli k postupu tvorby cien; zastáva názor, že Komisia by mala podniknúť kroky zamerané na posilnenie dohľadu nad trhmi s termínovanými obchodmi so základným poľnohospodárskymi komoditami;

| 23. | zastáva názor, že Komisia sa v súčasnosti obmedzuje len na čiastočný výklad dostupných údajov, pretože neberie do úvahy možné dôsledky špekulatívnych investícií na trhoch s termínovanými obchodmi, ako napríklad:






  — | nárast cien pre konečných spotrebiteľov (výrobcov a spotrebiteľov), ktorý je výsledkom podporovania klamlivých očakávaní v súvislosti s vývojom cien, |
| --- | --- | --- |

23.

zastáva názor, že Komisia sa v súčasnosti obmedzuje len na čiastočný výklad dostupných údajov, pretože neberie do úvahy možné dôsledky špekulatívnych investícií na trhoch s termínovanými obchodmi, ako napríklad:

—

nárast cien pre konečných spotrebiteľov (výrobcov a spotrebiteľov), ktorý je výsledkom podporovania klamlivých očakávaní v súvislosti s vývojom cien,

| — | vznik demotivácie a dodatočnej neistoty pre novozaložené a malé výrobné podniky, ktoré sa spoliehajú na poľnohospodárske výrobky, čo vedie k tomu, že môžu vzniknúť prekážky vstupu na trh i postupu posilňovania hospodárskej súťaže na niektorých trhoch, |
| --- | --- |

—

vznik demotivácie a dodatočnej neistoty pre novozaložené a malé výrobné podniky, ktoré sa spoliehajú na poľnohospodárske výrobky, čo vedie k tomu, že môžu vzniknúť prekážky vstupu na trh i postupu posilňovania hospodárskej súťaže na niektorých trhoch,

| — | nespravodlivá (sociálna a geografická) distribúcia nadbytkov z predaja poľnohospodárskych výrobkov na úkor poľnohospodárov/výrobcov a v prospech sprostredkovateľov a špekulantov; |
| --- | --- |

—

nespravodlivá (sociálna a geografická) distribúcia nadbytkov z predaja poľnohospodárskych výrobkov na úkor poľnohospodárov/výrobcov a v prospech sprostredkovateľov a špekulantov;

| 24. | na rozdiel od hodnotenia Komisie zdôrazňuje, že je ešte naliehavejšie preveriť nové regulačné predpisy pre termínované obchody, pretože existujú náznaky, že špekulácie vedú aj k problémom s cenami základných potravín, a tak k problémom na trhoch a vo výrobných podnikoch, ktoré sú na tieto výrobky odkázané; |
| --- | --- |

24.

na rozdiel od hodnotenia Komisie zdôrazňuje, že je ešte naliehavejšie preveriť nové regulačné predpisy pre termínované obchody, pretože existujú náznaky, že špekulácie vedú aj k problémom s cenami základných potravín, a tak k problémom na trhoch a vo výrobných podnikoch, ktoré sú na tieto výrobky odkázané;

| 25. | zastáva názor, že Komisia počas ostatných piatich rokov zlepšila dohľad nad kartelmi, a to za pomoci zavedenia lepších právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže a lepšieho vykonávania platných právnych predpisov; nazdáva sa, že významným prínosom boli opatrenia, ako žiadosti o zhovievavosť, postup na urovnanie sporu a informačné technológie v súdnictve; domnieva sa však, že ešte treba zlepšiť ich obsah a vykonávanie zo strany členských štátov; |
| --- | --- |

25.

zastáva názor, že Komisia počas ostatných piatich rokov zlepšila dohľad nad kartelmi, a to za pomoci zavedenia lepších právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže a lepšieho vykonávania platných právnych predpisov; nazdáva sa, že významným prínosom boli opatrenia, ako žiadosti o zhovievavosť, postup na urovnanie sporu a informačné technológie v súdnictve; domnieva sa však, že ešte treba zlepšiť ich obsah a vykonávanie zo strany členských štátov;

| 26. | upozorňuje člena Komisie zodpovedného za hospodársku súťaž na vyššie uvedené vyhlásenie Európskeho parlamentu o vyšetrovaní a náprave zneužívania sily veľkými supermarketmi, ktoré pôsobia v Európskej únii; vyjadruje sklamanie nad tým, že Komisia sa neriadila výzvami v tomto vyhlásení; požaduje v tejto súvislosti analýzu trhovej koncentrácie a tvorby kartelov v maloobchode, ako aj sankcie za nezákonné konanie; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje člena Komisie zodpovedného za hospodársku súťaž na vyššie uvedené vyhlásenie Európskeho parlamentu o vyšetrovaní a náprave zneužívania sily veľkými supermarketmi, ktoré pôsobia v Európskej únii; vyjadruje sklamanie nad tým, že Komisia sa neriadila výzvami v tomto vyhlásení; požaduje v tejto súvislosti analýzu trhovej koncentrácie a tvorby kartelov v maloobchode, ako aj sankcie za nezákonné konanie;

| 27. | vyzýva Komisiu, aby analyzovala vo svojich výročných správach rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami, rozdiely medzi cenami v členských štátoch a rozdiely cien medzi rôznymi poľnohospodárskymi výrobkami; |
| --- | --- |

27.

vyzýva Komisiu, aby analyzovala vo svojich výročných správach rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami, rozdiely medzi cenami v členských štátoch a rozdiely cien medzi rôznymi poľnohospodárskymi výrobkami;

| 28. | poukazuje na to, že podniky značnej veľkosti majú jednoznačné a známe hospodárske výhody (výhody z rozsahu), ktoré vedú k znižovaniu nákladov a tým aj cien; zdôrazňuje však, že politika na vylepšenie potravinového dodávateľského reťazca by mala podporovať vytváranie účinných systémov využívania týchto výhod zo strany poľnohospodárskeho odvetvia (napríklad clustre, siete a medziodvetvové združenia), aby sa zmiernil tlak na ziskové marže, ktorý vytvárajú podniky v následných štádiách reťazca; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že podniky značnej veľkosti majú jednoznačné a známe hospodárske výhody (výhody z rozsahu), ktoré vedú k znižovaniu nákladov a tým aj cien; zdôrazňuje však, že politika na vylepšenie potravinového dodávateľského reťazca by mala podporovať vytváranie účinných systémov využívania týchto výhod zo strany poľnohospodárskeho odvetvia (napríklad clustre, siete a medziodvetvové združenia), aby sa zmiernil tlak na ziskové marže, ktorý vytvárajú podniky v následných štádiách reťazca;

| 29. | je nadmieru znepokojený tým, že Komisia vo svojom uvedenom oznámení o cenách potravín v Európe v prehľade najčastejších praktík poškodzujúcich hospodársku súťaž v potravinovom dodávateľskom reťazci nespomína zneužívanie dominantného postavenia na trhu, ktoré možno vypozorovať v maloobchode a do istej miery aj vo veľkoobchode; zastáva názor, že praktiky narúšajúce hospodársku súťaž zo strany podnikov s veľkým podielom na trhu, ako napríklad exkluzívne zmluvy alebo povinné spájanie výrobkov, sú výraznou prekážkou zdravej konkurencie v potravinovom dodávateľskom reťazci; |
| --- | --- |

29.

je nadmieru znepokojený tým, že Komisia vo svojom uvedenom oznámení o cenách potravín v Európe v prehľade najčastejších praktík poškodzujúcich hospodársku súťaž v potravinovom dodávateľskom reťazci nespomína zneužívanie dominantného postavenia na trhu, ktoré možno vypozorovať v maloobchode a do istej miery aj vo veľkoobchode; zastáva názor, že praktiky narúšajúce hospodársku súťaž zo strany podnikov s veľkým podielom na trhu, ako napríklad exkluzívne zmluvy alebo povinné spájanie výrobkov, sú výraznou prekážkou zdravej konkurencie v potravinovom dodávateľskom reťazci;

Úloha Európskej únie

Reakcia na trhové nerovnováhy

| 30. | podporuje rozhodnutie Komisie vytvoriť účinný systém monitorovania trhu EÚ, ktorý by dokázal zaznamenávať cenové trendy a náklady vstupov celého dodávateľského reťazca; nazdáva sa, že tento systém by mal zaručiť transparentnosť a umožniť cezhraničné porovnanie podobných výrobkov; zastáva názor, že tento systém treba vytvoriť v úzkej spolupráci s Eurostatom a s národnými štatistickými úradmi a že musí fungovať v úzkom prepojení so sieťou európskych spotrebiteľských stredísk; odkazuje na zásadu, že dodatočné náklady a záťaž by sa mali udržať v rozumných medziach; |
| --- | --- |

30.

podporuje rozhodnutie Komisie vytvoriť účinný systém monitorovania trhu EÚ, ktorý by dokázal zaznamenávať cenové trendy a náklady vstupov celého dodávateľského reťazca; nazdáva sa, že tento systém by mal zaručiť transparentnosť a umožniť cezhraničné porovnanie podobných výrobkov; zastáva názor, že tento systém treba vytvoriť v úzkej spolupráci s Eurostatom a s národnými štatistickými úradmi a že musí fungovať v úzkom prepojení so sieťou európskych spotrebiteľských stredísk; odkazuje na zásadu, že dodatočné náklady a záťaž by sa mali udržať v rozumných medziach;

| 31. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila právny rámec Spoločenstva, ktorý bude okrem iných opatrení zahŕňať zásadnú revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/ES z 29. júna 2000 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (4), umožní vyvážené vzťahy medzi rôznymi aktérmi potravinového reťazca tým, že zabráni praktikám zneužívania a podporí spravodlivé rozdelenie obchodných marží; |
| --- | --- |

31.

vyzýva Komisiu, aby vytvorila právny rámec Spoločenstva, ktorý bude okrem iných opatrení zahŕňať zásadnú revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/ES z 29. júna 2000 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (4), umožní vyvážené vzťahy medzi rôznymi aktérmi potravinového reťazca tým, že zabráni praktikám zneužívania a podporí spravodlivé rozdelenie obchodných marží;

| 32. | vyzýva orgány pre hospodársku súťaž na národnej úrovni i úrovni EÚ, aby preverovali a vyhodnocovali spotrebiteľské ceny v celej EÚ, aby sa zaručilo rešpektovanie pravidiel hospodárskej súťaže a určila zodpovednosť rozličných aktérov hodnotového reťazca; zdôrazňuje, že zníženia cien sa musia v krátkodobom horizonte prejaviť aj v spotrebiteľských cenách a zo zvýšení cien musia mať rýchlejší úžitok výrobcovia; |
| --- | --- |

32.

vyzýva orgány pre hospodársku súťaž na národnej úrovni i úrovni EÚ, aby preverovali a vyhodnocovali spotrebiteľské ceny v celej EÚ, aby sa zaručilo rešpektovanie pravidiel hospodárskej súťaže a určila zodpovednosť rozličných aktérov hodnotového reťazca; zdôrazňuje, že zníženia cien sa musia v krátkodobom horizonte prejaviť aj v spotrebiteľských cenách a zo zvýšení cien musia mať rýchlejší úžitok výrobcovia;

| 33. | konštatuje, že väčšiu transparentnosť nákladovej štruktúry možno dosiahnuť vytvorením verejne dostupnej databázy EÚ, ktorá bude obsahovať referenčné ceny výrobkov a prevádzkových prostriedkov spolu s informáciami o nákladoch na energiu, mzdy, prenájom, poplatky a odvody z celej Európskej únie; vyzýva Komisiu, aby navrhla plán takéhoto elektronického systému založeného na platných národných modeloch, ako napríklad „observatoires des prix“ vo Francúzsku; okrem toho sa domnieva, že v spolupráci s Organizáciou pre výživu a poľnohospodárstvo OSN (FAO) treba zriadiť medzinárodné observatórium na sledovanie cien poľnohospodárskych výrobkov, vstupov a potravín, aby sa tieto údaje mohli lepšie monitorovať na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

33.

konštatuje, že väčšiu transparentnosť nákladovej štruktúry možno dosiahnuť vytvorením verejne dostupnej databázy EÚ, ktorá bude obsahovať referenčné ceny výrobkov a prevádzkových prostriedkov spolu s informáciami o nákladoch na energiu, mzdy, prenájom, poplatky a odvody z celej Európskej únie; vyzýva Komisiu, aby navrhla plán takéhoto elektronického systému založeného na platných národných modeloch, ako napríklad „observatoires des prix“ vo Francúzsku; okrem toho sa domnieva, že v spolupráci s Organizáciou pre výživu a poľnohospodárstvo OSN (FAO) treba zriadiť medzinárodné observatórium na sledovanie cien poľnohospodárskych výrobkov, vstupov a potravín, aby sa tieto údaje mohli lepšie monitorovať na medzinárodnej úrovni;

| 34. | žiada, aby jednotlivé zúčastnené strany výrobného a distribučného reťazca spoločne vypracovali najlepšie postupy, resp. „ukazovatele pokroku“, s cieľom podporovať cenovú transparentnosť v oblasti poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

34.

žiada, aby jednotlivé zúčastnené strany výrobného a distribučného reťazca spoločne vypracovali najlepšie postupy, resp. „ukazovatele pokroku“, s cieľom podporovať cenovú transparentnosť v oblasti poľnohospodárskych výrobkov;

| 35. | vyzýva orgány členských štátov a Komisiu, aby zabezpečili podrobný výskum a analýzu prenosu cien a marží medzi výstupnými cenami poľnohospodárov a konečnými spotrebiteľskými cenami, ako aj analýzu stavu a počtu supermarketov, ich obratu a konkrétnych nákladov na logistiku a energie; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby preskúmali, či sú kritériá vytvorenia dominantného postavenia na trhu stále primerané vzhľadom na vývoj na maloobchodnom trhu; vyzýva na opätovné vytvorenie pracovnej skupiny Komisie pre potravinový dodávateľský reťazec, ktorá by spolupracovala s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

35.

vyzýva orgány členských štátov a Komisiu, aby zabezpečili podrobný výskum a analýzu prenosu cien a marží medzi výstupnými cenami poľnohospodárov a konečnými spotrebiteľskými cenami, ako aj analýzu stavu a počtu supermarketov, ich obratu a konkrétnych nákladov na logistiku a energie; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby preskúmali, či sú kritériá vytvorenia dominantného postavenia na trhu stále primerané vzhľadom na vývoj na maloobchodnom trhu; vyzýva na opätovné vytvorenie pracovnej skupiny Komisie pre potravinový dodávateľský reťazec, ktorá by spolupracovala s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž;

| 36. | konštatuje, že jednou z príčin rozdielov medzi výrobnými a predajnými cenami je nerovnováha potravinového reťazca a skutočnosť, že EÚ napriek tomu nemá k dispozícii primerané podporné opatrenia pre výrobné organizácie, prostredníctvom družstiev a iných organizácií na podporu koncentrácie ponuky; žiada od Komisie navrhnutie opatrení tak v rámci SPP, ako aj v iných oblastiach politík EÚ, aby sa tieto organizácie podporovali, čo povedie k ďalekosiahlej organizácii trhu a posilneniu pozície výrobcov voči ostatným článkom potravinového reťazca; |
| --- | --- |

36.

konštatuje, že jednou z príčin rozdielov medzi výrobnými a predajnými cenami je nerovnováha potravinového reťazca a skutočnosť, že EÚ napriek tomu nemá k dispozícii primerané podporné opatrenia pre výrobné organizácie, prostredníctvom družstiev a iných organizácií na podporu koncentrácie ponuky; žiada od Komisie navrhnutie opatrení tak v rámci SPP, ako aj v iných oblastiach politík EÚ, aby sa tieto organizácie podporovali, čo povedie k ďalekosiahlej organizácii trhu a posilneniu pozície výrobcov voči ostatným článkom potravinového reťazca;

| 37. | navrhuje, aby vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž, ktoré majú podľa právnych predpisov Spoločenstva rozsiahle úlohy v oblasti monitorovania hospodárskej súťaže vo všetkých štádiách potravinového dodávateľského reťazca, posilnili prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie vzájomnú spoluprácu pod koordináciou Komisie, v oblasti monitorovania výrobných nákladov a obchodu, s cieľom zaručiť riadne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

37.

navrhuje, aby vnútroštátne orgány pre hospodársku súťaž, ktoré majú podľa právnych predpisov Spoločenstva rozsiahle úlohy v oblasti monitorovania hospodárskej súťaže vo všetkých štádiách potravinového dodávateľského reťazca, posilnili prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie vzájomnú spoluprácu pod koordináciou Komisie, v oblasti monitorovania výrobných nákladov a obchodu, s cieľom zaručiť riadne fungovanie vnútorného trhu;

| 38. | vzhľadom na to, že maloobchod je ovplyvnený predovšetkým vnútroštátnymi právnymi, hospodárskymi, politickými a kultúrnymi faktormi, považuje za vhodné, aby v rámci európskej konkurenčnej siete dochádzalo k intenzívnejšej výmene informácií a v prípade potreby, aby sa koordinovali opatrenia so zreteľom na preskúmanie praktík narúšajúcich hospodársku súťaž zo strany podnikov pôsobiacich na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

38.

vzhľadom na to, že maloobchod je ovplyvnený predovšetkým vnútroštátnymi právnymi, hospodárskymi, politickými a kultúrnymi faktormi, považuje za vhodné, aby v rámci európskej konkurenčnej siete dochádzalo k intenzívnejšej výmene informácií a v prípade potreby, aby sa koordinovali opatrenia so zreteľom na preskúmanie praktík narúšajúcich hospodársku súťaž zo strany podnikov pôsobiacich na úrovni EÚ;

| 39. | požaduje, aby sa vnútroštátne plány na obmedzovanie a odstraňovanie neoprávnených regulačných zásahov do maloobchodu, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž a nerušené fungovanie potravinového dodávateľského reťazca na úkor spotrebiteľov, podporovali v rámci lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

39.

požaduje, aby sa vnútroštátne plány na obmedzovanie a odstraňovanie neoprávnených regulačných zásahov do maloobchodu, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž a nerušené fungovanie potravinového dodávateľského reťazca na úkor spotrebiteľov, podporovali v rámci lisabonskej stratégie;

| 40. | nazdáva sa, že program zhovievavosti by sa mal využívať tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, aby sa príslušným úradom pre hospodársku súťaž oznámil väčší počet činností v potravinovom dodávateľskom reťazci, ktoré ohrozujú hospodársku súťaž; |
| --- | --- |

40.

nazdáva sa, že program zhovievavosti by sa mal využívať tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, aby sa príslušným úradom pre hospodársku súťaž oznámil väčší počet činností v potravinovom dodávateľskom reťazci, ktoré ohrozujú hospodársku súťaž;

| 41. | poukazuje na to, že okrem pravidiel hospodárskej súťaže na úrovni Spoločenstva existujú na úrovni EÚ mnohé iné opatrenia, ktoré určujú činnosť maloobchodu, okrem iného predpisy Spoločenstva týkajúce sa vnútorného trhu, ako aj spotrebiteľské právo Spoločenstva; zdôrazňuje, že tieto opatrenia musia byť navzájom harmonizované a koordinované na úrovni EÚ, aby sa mohli dosiahnuť čo najlepšie výsledky s ohľadom na spotrebiteľské ceny; |
| --- | --- |

41.

poukazuje na to, že okrem pravidiel hospodárskej súťaže na úrovni Spoločenstva existujú na úrovni EÚ mnohé iné opatrenia, ktoré určujú činnosť maloobchodu, okrem iného predpisy Spoločenstva týkajúce sa vnútorného trhu, ako aj spotrebiteľské právo Spoločenstva; zdôrazňuje, že tieto opatrenia musia byť navzájom harmonizované a koordinované na úrovni EÚ, aby sa mohli dosiahnuť čo najlepšie výsledky s ohľadom na spotrebiteľské ceny;

| 42. | zdôrazňuje skutočnosť, že odpovede na súčasnú potravinovú krízu treba hľadať aj na medzinárodnej úrovni; vyzýva na vytvorenie medzinárodnej siete v rámci FAO, s cieľom zabezpečiť dostatočné svetové zásoby potravín; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje skutočnosť, že odpovede na súčasnú potravinovú krízu treba hľadať aj na medzinárodnej úrovni; vyzýva na vytvorenie medzinárodnej siete v rámci FAO, s cieľom zabezpečiť dostatočné svetové zásoby potravín;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby prerokovala dohodu so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO), podľa ktorej by sa poľnohospodárstvu prenechal dostatočný priestor na to, aby mohli obstáť v konkurencii s tretími štátmi; zastáva názor, že zohľadňovanie neobchodných záujmov rozhodujúcou mierou prispieva k zachovávaniu a dodržiavaniu výrobných noriem EÚ; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby prerokovala dohodu so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO), podľa ktorej by sa poľnohospodárstvu prenechal dostatočný priestor na to, aby mohli obstáť v konkurencii s tretími štátmi; zastáva názor, že zohľadňovanie neobchodných záujmov rozhodujúcou mierou prispieva k zachovávaniu a dodržiavaniu výrobných noriem EÚ;

| 44. | požaduje, aby sa pre určité základné potraviny, podobne ako pri ropných výrobkoch, stanovilo krízové riadenie a skladovanie na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

44.

požaduje, aby sa pre určité základné potraviny, podobne ako pri ropných výrobkoch, stanovilo krízové riadenie a skladovanie na úrovni EÚ;

| 45. | vyzýva na zavedenie mechanizmu na boj proti špekuláciám s poľnohospodárskymi komoditami a finančnými nástrojmi, ktoré sú na nich založené, ku ktorým dochádza na finančných trhoch; podporuje zámer Komisie preskúmať, aké opatrenia by sa mohli prijať, aby sa prispelo k zníženiu volatility cien na trhoch poľnohospodárskych komodít; |
| --- | --- |

45.

vyzýva na zavedenie mechanizmu na boj proti špekuláciám s poľnohospodárskymi komoditami a finančnými nástrojmi, ktoré sú na nich založené, ku ktorým dochádza na finančných trhoch; podporuje zámer Komisie preskúmať, aké opatrenia by sa mohli prijať, aby sa prispelo k zníženiu volatility cien na trhoch poľnohospodárskych komodít;

| 46. | požaduje opatrenia na podporu spolupráce malých poľnohospodárskych výrobcov, aby mohli súťažiť s veľkými výrobcami, spracovateľmi a maloobchodnými predajcami; je presvedčený, že všetky členské štáty a Európska únia musia zabezpečiť existenciu rôznych foriem obchodu a zabrániť úplnej liberalizácii trhu s potravinami, ktorá by viedla k ďalšej koncentrácii; vyzýva Komisiu, aby vypracovala zelenú knihu o posilnení výrobných organizácií, účinných koncepciách týkajúcich sa celého reťazca a o otázke trhovej sily veľkých maloobchodných reťazcov; |
| --- | --- |

46.

požaduje opatrenia na podporu spolupráce malých poľnohospodárskych výrobcov, aby mohli súťažiť s veľkými výrobcami, spracovateľmi a maloobchodnými predajcami; je presvedčený, že všetky členské štáty a Európska únia musia zabezpečiť existenciu rôznych foriem obchodu a zabrániť úplnej liberalizácii trhu s potravinami, ktorá by viedla k ďalšej koncentrácii; vyzýva Komisiu, aby vypracovala zelenú knihu o posilnení výrobných organizácií, účinných koncepciách týkajúcich sa celého reťazca a o otázke trhovej sily veľkých maloobchodných reťazcov;

| 47. | vyzýva Komisiu, aby posilnila dohľad nad dovozom potravín z hľadiska dodržiavania najmä noriem hygieny a životného prostredia EÚ, aby spotrebitelia v EÚ neboli vystavení vyššiemu riziku v dôsledku dovozu výrobkov; |
| --- | --- |

47.

vyzýva Komisiu, aby posilnila dohľad nad dovozom potravín z hľadiska dodržiavania najmä noriem hygieny a životného prostredia EÚ, aby spotrebitelia v EÚ neboli vystavení vyššiemu riziku v dôsledku dovozu výrobkov;

| 48. | považuje za nevyhnutné nástojiť na silnejšej koncentrácii poľnohospodárskej ponuky prostredníctvom podpory rôznych právnych foriem združení, s cieľom nového určenia významu v potravinovom reťazci, pripísať výrobkom poľnohospodárov pridanú hodnotu a posilniť ich pozíciu voči ostatným obchodným aktérom; |
| --- | --- |

48.

považuje za nevyhnutné nástojiť na silnejšej koncentrácii poľnohospodárskej ponuky prostredníctvom podpory rôznych právnych foriem združení, s cieľom nového určenia významu v potravinovom reťazci, pripísať výrobkom poľnohospodárov pridanú hodnotu a posilniť ich pozíciu voči ostatným obchodným aktérom;

| 49. | požaduje opätovné vytvorenie európskeho konzultačného úradu pre výrobcov potravín, ktorý by poľnohospodárom a združeniam výrobcov poskytoval poradenstvo o distribúcii výrobkov, maloobchodnom trhu a možnostiach výroby špecifických výrobkov; |
| --- | --- |

49.

požaduje opätovné vytvorenie európskeho konzultačného úradu pre výrobcov potravín, ktorý by poľnohospodárom a združeniam výrobcov poskytoval poradenstvo o distribúcii výrobkov, maloobchodnom trhu a možnostiach výroby špecifických výrobkov;

| 50. | požaduje zriadenie telefónnej linky pre spotrebiteľov a poľnohospodárskych výrobcov, na ktorej by mohli hlásiť prípady zneužívania a na ktorej by mohli získať informácie o porovnateľných výrobkoch a cenách z celej EÚ; domnieva sa, že táto linka by mala byť zriadená a fungovať v rámci európskych spotrebiteľských stredísk; |
| --- | --- |

50.

požaduje zriadenie telefónnej linky pre spotrebiteľov a poľnohospodárskych výrobcov, na ktorej by mohli hlásiť prípady zneužívania a na ktorej by mohli získať informácie o porovnateľných výrobkoch a cenách z celej EÚ; domnieva sa, že táto linka by mala byť zriadená a fungovať v rámci európskych spotrebiteľských stredísk;

| 51. | víta zavedenie hodnotenia spotrebiteľského trhu ako nástroja lepšieho sledovania vnútorného trhu a poskytovania väčšieho množstva informácií spotrebiteľom; |
| --- | --- |

51.

víta zavedenie hodnotenia spotrebiteľského trhu ako nástroja lepšieho sledovania vnútorného trhu a poskytovania väčšieho množstva informácií spotrebiteľom;

| 52. | je znepokojený vplyvom sprostredkovateľov na konečné spotrebiteľské ceny; vyzýva Komisiu, aby zverejnila analýzu dodávateľského reťazca, aby sa lepšie porozumelo úlohe jednotlivých aktérov v reťazci pri tvorbe cien; |
| --- | --- |

52.

je znepokojený vplyvom sprostredkovateľov na konečné spotrebiteľské ceny; vyzýva Komisiu, aby zverejnila analýzu dodávateľského reťazca, aby sa lepšie porozumelo úlohe jednotlivých aktérov v reťazci pri tvorbe cien;

Priblíženie výrobcu k spotrebiteľovi

| 53. | vyzýva na zavedenie politík, ktorých úlohou je podporovať prehlbovanie priamejších kontaktov medzi výrobcami a spotrebiteľmi, ako napríklad nedávno schválený Európsky program pre ovocie v školách, pretože to môže výrobcom umožniť zohrávať významnejšiu úlohu na trhu a zároveň ponúknuť spotrebiteľom lepší a širší výber výrobkov; takýmto opatrením by bolo napríklad vytvorenie a podpora možností priameho predaja výrobkov výrobcami; |
| --- | --- |

53.

vyzýva na zavedenie politík, ktorých úlohou je podporovať prehlbovanie priamejších kontaktov medzi výrobcami a spotrebiteľmi, ako napríklad nedávno schválený Európsky program pre ovocie v školách, pretože to môže výrobcom umožniť zohrávať významnejšiu úlohu na trhu a zároveň ponúknuť spotrebiteľom lepší a širší výber výrobkov; takýmto opatrením by bolo napríklad vytvorenie a podpora možností priameho predaja výrobkov výrobcami;

| 54. | požaduje od Komisie, aby prijala opatrenia na zjednodušenie spájania a spolupráce výrobných organizácií, ako napríklad družstiev, bez byrokratických nákladov a ostatných obmedzení, aby sa mohli organizácie výrobcov zväčšovať a tým prispôsobiť dodávateľským podmienkam globalizovaného trhu; |
| --- | --- |

54.

požaduje od Komisie, aby prijala opatrenia na zjednodušenie spájania a spolupráce výrobných organizácií, ako napríklad družstiev, bez byrokratických nákladov a ostatných obmedzení, aby sa mohli organizácie výrobcov zväčšovať a tým prispôsobiť dodávateľským podmienkam globalizovaného trhu;

| 55. | je presvedčený, že prehĺbenie a skvalitnenie informácií poskytovaných spotrebiteľom má zásadný význam pre vytvorenie atmosféry dôvery v systém a že treba vyvinúť maximálne úsilie o vzdelávanie spotrebiteľa, ako aj o jeho správne a nezaujaté informovanie; |
| --- | --- |

55.

je presvedčený, že prehĺbenie a skvalitnenie informácií poskytovaných spotrebiteľom má zásadný význam pre vytvorenie atmosféry dôvery v systém a že treba vyvinúť maximálne úsilie o vzdelávanie spotrebiteľa, ako aj o jeho správne a nezaujaté informovanie;

| 56. | žiada, aby sa do informácií pre spotrebiteľov vložil osobitný odkaz na to, že sa výrobcovia v EÚ obzvlášť usilujú o dodržiavanie predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín a ochrany zvierat; |
| --- | --- |

56.

žiada, aby sa do informácií pre spotrebiteľov vložil osobitný odkaz na to, že sa výrobcovia v EÚ obzvlášť usilujú o dodržiavanie predpisov Spoločenstva v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín a ochrany zvierat;

| 57. | zdôrazňuje, že politika ochrany spotrebiteľa nezahŕňa iba ceny, ale aj zaručenie pestrosti a kvality potravín; navrhuje preto, aby Komisia preverila, za akých prevádzkových podmienok dochádza k zníženiu kvality a pestrosti výrobkov v potravinovom dodávateľskom reťazci a najmä v maloobchode; |
| --- | --- |

57.

zdôrazňuje, že politika ochrany spotrebiteľa nezahŕňa iba ceny, ale aj zaručenie pestrosti a kvality potravín; navrhuje preto, aby Komisia preverila, za akých prevádzkových podmienok dochádza k zníženiu kvality a pestrosti výrobkov v potravinovom dodávateľskom reťazci a najmä v maloobchode;

| 58. | konštatuje, že miestne maloobchody ponúkajú pridanú hodnotu spočívajúcu v tom, že sa výraznou mierou prispieva k prekonávaniu priepasti medzi výrobcami a spotrebiteľmi a zlepšuje sa kvalita života vo vidieckych oblastiach vytváraním nových pracovných miest a posilňovaním existujúcich sociálnych väzieb; |
| --- | --- |

58.

konštatuje, že miestne maloobchody ponúkajú pridanú hodnotu spočívajúcu v tom, že sa výraznou mierou prispieva k prekonávaniu priepasti medzi výrobcami a spotrebiteľmi a zlepšuje sa kvalita života vo vidieckych oblastiach vytváraním nových pracovných miest a posilňovaním existujúcich sociálnych väzieb;

| 59. | nazdáva sa, že by sa malo v širokom meradle podporovať používanie nových technológií a internetu; zdôrazňuje, že nové technológie môžu slúžiť na poskytovanie väčšieho množstva informácií o mieste, cene a charakteristikách rôznych druhov výrobkov; je presvedčený, že sa tak môže lepšie uspokojiť okrajový dopyt a ponúknuť spotrebiteľom širší výber; je zástancom využívania fondov EÚ na rozvoj vidieka, konkurencieschopnosti a kohézneho fondu na uľahčovanie prístupu k trhom prostredníctvom moderných technológií a internetu; |
| --- | --- |

59.

nazdáva sa, že by sa malo v širokom meradle podporovať používanie nových technológií a internetu; zdôrazňuje, že nové technológie môžu slúžiť na poskytovanie väčšieho množstva informácií o mieste, cene a charakteristikách rôznych druhov výrobkov; je presvedčený, že sa tak môže lepšie uspokojiť okrajový dopyt a ponúknuť spotrebiteľom širší výber; je zástancom využívania fondov EÚ na rozvoj vidieka, konkurencieschopnosti a kohézneho fondu na uľahčovanie prístupu k trhom prostredníctvom moderných technológií a internetu;

| 60. | požaduje, aby sa zaviedli opatrenia, ktoré dajú intenzívnejší podnet koncepcii „miestnych potravín“, najmä opatrenia na podporu odbytu a informovania spotrebiteľa o osobitných vlastnostiach príslušných výrobkov a o zdravotných a finančných výhodách súvisiacich s jeho spotrebou, a poskytnú viac podpory tradičným trhom a tradičným formám predaja, kde sa výrobcovia priamo stretávajú so spotrebiteľmi; |
| --- | --- |

60.

požaduje, aby sa zaviedli opatrenia, ktoré dajú intenzívnejší podnet koncepcii „miestnych potravín“, najmä opatrenia na podporu odbytu a informovania spotrebiteľa o osobitných vlastnostiach príslušných výrobkov a o zdravotných a finančných výhodách súvisiacich s jeho spotrebou, a poskytnú viac podpory tradičným trhom a tradičným formám predaja, kde sa výrobcovia priamo stretávajú so spotrebiteľmi;

| 61. | žiada, aby Európska únia a členské štáty vo väčšej miere podporovali ekologické poľnohospodárstvo; žiada ďalej, aby spotrebitelia prostredníctvom ambicióznej politiky s finančnými stimulmi pre tento druh poľnohospodárskej výroby získali prístup k vysokokvalitným výrobkom za rozumné ceny; |
| --- | --- |

61.

žiada, aby Európska únia a členské štáty vo väčšej miere podporovali ekologické poľnohospodárstvo; žiada ďalej, aby spotrebitelia prostredníctvom ambicióznej politiky s finančnými stimulmi pre tento druh poľnohospodárskej výroby získali prístup k vysokokvalitným výrobkom za rozumné ceny;

| 62. | naliehavo vyzýva na posilnenie spolupráce medzi výrobcami buď prostredníctvom tradičnej formy združení výrobcov alebo zavedením nových foriem spolupráce pri obchodných činnostiach poľnohospodárov; |
| --- | --- |

62.

naliehavo vyzýva na posilnenie spolupráce medzi výrobcami buď prostredníctvom tradičnej formy združení výrobcov alebo zavedením nových foriem spolupráce pri obchodných činnostiach poľnohospodárov;

| 63. | vyzýva na intenzívnejšiu podporu diferenciácie poľnohospodárskych výrobkov ako obchodnej koncepcie, ktorá by prenechala priestor rôznym cenám v závislosti od kvality; |
| --- | --- |

63.

vyzýva na intenzívnejšiu podporu diferenciácie poľnohospodárskych výrobkov ako obchodnej koncepcie, ktorá by prenechala priestor rôznym cenám v závislosti od kvality;

| 64. | je znepokojený skutočnosťou, že silné postavenie výrobcov potravín na trhu na úkor maloobchodných predajcov, ktoré vyplýva zo silného obchodného mena alebo diferenciácie výrobkov, sa v uvedenom oznámení Komisie o cenách potravín v Európe hodnotí neprimerane negatívne v porovnaní s oveľa dôležitejšími faktormi, ako napríklad nedokonalá hospodárska súťaž, resp. oligopoly či monopoly; zastáva názor, že vytvorenie silnej predajnej značky alebo diferenciácia sú prípustnými praktikami a že neprípustnou praxou je iba zneužívanie z toho plynúceho postavenia na trhu; |
| --- | --- |

64.

je znepokojený skutočnosťou, že silné postavenie výrobcov potravín na trhu na úkor maloobchodných predajcov, ktoré vyplýva zo silného obchodného mena alebo diferenciácie výrobkov, sa v uvedenom oznámení Komisie o cenách potravín v Európe hodnotí neprimerane negatívne v porovnaní s oveľa dôležitejšími faktormi, ako napríklad nedokonalá hospodárska súťaž, resp. oligopoly či monopoly; zastáva názor, že vytvorenie silnej predajnej značky alebo diferenciácia sú prípustnými praktikami a že neprípustnou praxou je iba zneužívanie z toho plynúceho postavenia na trhu;

| 65. | vyzýva na posilnenie politík EÚ na ochranu pôvodu, geografických označení a iných osvedčení, ktoré odlišujú poľnohospodárske výrobky; víta v tomto ohľade diskusiu, ktorá sa začala zverejnením Zelenej knihy o kvalite poľnohospodárskych výrobkov: normy pre výrobky, požiadavky na hospodárenie a systémy kvality (KOM(2008)0641) dňa 15. októbra 2008; |
| --- | --- |

65.

vyzýva na posilnenie politík EÚ na ochranu pôvodu, geografických označení a iných osvedčení, ktoré odlišujú poľnohospodárske výrobky; víta v tomto ohľade diskusiu, ktorá sa začala zverejnením Zelenej knihy o kvalite poľnohospodárskych výrobkov: normy pre výrobky, požiadavky na hospodárenie a systémy kvality (KOM(2008)0641) dňa 15. októbra 2008;

| 66. | považuje za nevyhnutné dôkladnejšie preskúmať možnosť osobitného označenia na poľnohospodárskych výrobkoch EÚ na základe existujúcich modelov; nazdáva sa, že toto označenie by malo zaručiť dodržiavanie výrobných noriem EÚ, ako je napríklad spravodlivé zaobchádzanie s účastníkmi trhu v celom výrobnom a distribučnom reťazci; zastáva názor, že takéto označenie by podnietilo spotrebiteľov k výraznejšej spotrebe výrobkov z EÚ a tým by podporilo výrobcov z EÚ; |
| --- | --- |

66.

považuje za nevyhnutné dôkladnejšie preskúmať možnosť osobitného označenia na poľnohospodárskych výrobkoch EÚ na základe existujúcich modelov; nazdáva sa, že toto označenie by malo zaručiť dodržiavanie výrobných noriem EÚ, ako je napríklad spravodlivé zaobchádzanie s účastníkmi trhu v celom výrobnom a distribučnom reťazci; zastáva názor, že takéto označenie by podnietilo spotrebiteľov k výraznejšej spotrebe výrobkov z EÚ a tým by podporilo výrobcov z EÚ;

| 67. | vyzýva Komisiu, aby analyzovala náklady, ktoré musia výrobcovia znášať, aby splnili predpisy Spoločenstva v oblasti životného prostredia, a otázku, do akej miery sa tieto normy v členských štátoch odlišujú resp. sú prísnejšie ako tie, ktoré sa uplatňujú na dovážané výrobky; |
| --- | --- |

67.

vyzýva Komisiu, aby analyzovala náklady, ktoré musia výrobcovia znášať, aby splnili predpisy Spoločenstva v oblasti životného prostredia, a otázku, do akej miery sa tieto normy v členských štátoch odlišujú resp. sú prísnejšie ako tie, ktoré sa uplatňujú na dovážané výrobky;

*

* *

| 68. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

68.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0054.

(2)  Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 44.

(3)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 621.

(4)  Ú. v. ES L 200, 8.8.2000, s. 35.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/189 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/189

---

Štvrtok, 26. marca 2009Vplyv rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií)

P6_TA(2009)0192

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o vplyve rozsiahlej urbanizácie v Španielsku na individuálne práva európskych občanov, životné prostredie a uplatňovanie práva Spoločenstva (na základe prijatých petícií) (2008/2248(INI))

2010/C 117 E/31

Európsky parlament,

so zreteľom na petície v tejto veci, najmä petíciu 0609/03,

so zreteľom na petičné právo ustanovené v článku 194 Zmluvy o ES,

so zreteľom na článok 192 ods. 1 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre petície a stanovisko Výboru pre právne veci (A6-0082/2009),

| A. | keďže petičný proces poskytuje európskym občanom a obyvateľom Európy prostriedok na dosiahnutie mimosúdneho odškodnenia za ich strádania, ak sa vzťahujú na otázky vyplývajúce z oblastí činnosti Európskej únie, |
| --- | --- |

A.

keďže petičný proces poskytuje európskym občanom a obyvateľom Európy prostriedok na dosiahnutie mimosúdneho odškodnenia za ich strádania, ak sa vzťahujú na otázky vyplývajúce z oblastí činnosti Európskej únie,

| B. | keďže článok 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii uvádza, že „Únia je založená na zásadách slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, ktoré sú spoločné členským štátom“, |
| --- | --- |

B.

keďže článok 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii uvádza, že „Únia je založená na zásadách slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, ktoré sú spoločné členským štátom“,

| C. | keďže v článku 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ sa Únia zaväzuje, že bude dodržiavať základné práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP), |
| --- | --- |

C.

keďže v článku 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ sa Únia zaväzuje, že bude dodržiavať základné práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP),

| D. | keďže každý občan či obyvateľ signatárskeho štátu EDĽP, ktorý sa domnieva, že jeho práva boli porušené, by sa mal obrátiť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu, pričom musí vedieť, že skôr, ako sa na tento súd obráti, musí vyčerpať všetky domáce nápravné opatrenia, ako je to zakotvené v článku 35 EDĽP, |
| --- | --- |

D.

keďže každý občan či obyvateľ signatárskeho štátu EDĽP, ktorý sa domnieva, že jeho práva boli porušené, by sa mal obrátiť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu, pričom musí vedieť, že skôr, ako sa na tento súd obráti, musí vyčerpať všetky domáce nápravné opatrenia, ako je to zakotvené v článku 35 EDĽP,

| E. | keďže článok 7 Zmluvy o EÚ poskytuje postupy, prostredníctvom ktorých môže Únia reagovať na porušovanie zásad uvedených v článku 6 ods. 1 a hľadať riešenia, |
| --- | --- |

E.

keďže článok 7 Zmluvy o EÚ poskytuje postupy, prostredníctvom ktorých môže Únia reagovať na porušovanie zásad uvedených v článku 6 ods. 1 a hľadať riešenia,

| F. | keďže článok 7 dáva Európskemu parlamentu právo predložiť odôvodnený návrh Rade na riešenie otázky, či existuje jasné riziko závažného porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená zo strany niektorého členského štátu, |
| --- | --- |

F.

keďže článok 7 dáva Európskemu parlamentu právo predložiť odôvodnený návrh Rade na riešenie otázky, či existuje jasné riziko závažného porušenia hodnôt, na ktorých je Únia založená zo strany niektorého členského štátu,

| G. | keďže článok 7 Charty základných práv Európskej únie zaručuje ochranu súkromia a rodinného života, vrátane súkromného obydlia občanov, a keďže článok 8 EDĽP udeľuje rovnaké práva a objasňuje, že „štátny orgán nemôže do výkonu tohto práva zasahovať okrem prípadov, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných“; keďže Európsky parlament, Rada a Komisia sa zaviazali k dodržiavaniu charty vo všetkých svojich aktivitách, |
| --- | --- |

G.

keďže článok 7 Charty základných práv Európskej únie zaručuje ochranu súkromia a rodinného života, vrátane súkromného obydlia občanov, a keďže článok 8 EDĽP udeľuje rovnaké práva a objasňuje, že „štátny orgán nemôže do výkonu tohto práva zasahovať okrem prípadov, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných“; keďže Európsky parlament, Rada a Komisia sa zaviazali k dodržiavaniu charty vo všetkých svojich aktivitách,

| H. | keďže právo na súkromné vlastníctvo sa uznáva ako základné právo európskych občanov v článku 17 Charty základných práv, ktorá ustanovuje, že „každý má právo vlastniť svoj oprávnene nadobudnutý majetok, užívať ho, nakladať s ním a odkázať ho“, že „nikoho nemožno zbaviť jeho majetku, s výnimkou verejného záujmu, v prípadoch a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon, pričom musí byť včas vyplatená spravodlivá náhrada“ a že „užívanie majetku môže byť upravené zákonom v nevyhnutnej miere v súlade so všeobecným záujmom“, |
| --- | --- |

H.

keďže právo na súkromné vlastníctvo sa uznáva ako základné právo európskych občanov v článku 17 Charty základných práv, ktorá ustanovuje, že „každý má právo vlastniť svoj oprávnene nadobudnutý majetok, užívať ho, nakladať s ním a odkázať ho“, že „nikoho nemožno zbaviť jeho majetku, s výnimkou verejného záujmu, v prípadoch a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon, pričom musí byť včas vyplatená spravodlivá náhrada“ a že „užívanie majetku môže byť upravené zákonom v nevyhnutnej miere v súlade so všeobecným záujmom“,

| I. | keďže článok 18 Zmluvy o ES ustanovuje, že „každý občan Únie má právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v tejto zmluve a v opatreniach prijatých na ich vykonanie“, |
| --- | --- |

I.

keďže článok 18 Zmluvy o ES ustanovuje, že „každý občan Únie má právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v tejto zmluve a v opatreniach prijatých na ich vykonanie“,

| J. | keďže podľa svojho článku 295 sa Zmluva o ES netýka úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch; keďže podľa judikatúry Súdneho dvora sa týmto ustanovením iba uznáva právomoc členských štátov na vymedzenie pravidiel systému vlastníctva majetku; a keďže judikatúra Súdneho dvora potvrdila, že kompetencia členských štátov sa v tejto súvislosti musí vždy použiť v spojení so základnými zásadami práva Spoločenstva, ako sú voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu (pozri rozsudok z 22. júna 1976 vo veci C-119/75 Terrapin v Terranova Zb. 1976, s. 1039), |
| --- | --- |

J.

keďže podľa svojho článku 295 sa Zmluva o ES netýka úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch; keďže podľa judikatúry Súdneho dvora sa týmto ustanovením iba uznáva právomoc členských štátov na vymedzenie pravidiel systému vlastníctva majetku; a keďže judikatúra Súdneho dvora potvrdila, že kompetencia členských štátov sa v tejto súvislosti musí vždy použiť v spojení so základnými zásadami práva Spoločenstva, ako sú voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu (pozri rozsudok z 22. júna 1976 vo veci C-119/75 Terrapin v Terranova Zb. 1976, s. 1039),

| K. | keďže však Súdny dvor stále trval na tom, že právo na majetok je súčasťou všeobecných zásad práva Spoločenstva, ale nie je absolútnym právom, a musí sa k nemu pristupovať so zreteľom na jeho sociálnu funkciu, a keďže v dôsledku toho sa jeho uplatňovanie môže obmedziť, ak tieto obmedzenia v skutočnosti zodpovedajú cieľom verejného záujmu, ktoré sleduje Spoločenstvo, a ak nepredstavujú neprimeraný a netolerovateľný zásah narušujúci samotnú podstatu garantovaných práv (pozri rozsudok z 10. decembra 2002 vo veci C-491/01 British American Tobacco (Investments) a Imperial Tobacco Zb. 2002, s. I-11453), |
| --- | --- |

K.

keďže však Súdny dvor stále trval na tom, že právo na majetok je súčasťou všeobecných zásad práva Spoločenstva, ale nie je absolútnym právom, a musí sa k nemu pristupovať so zreteľom na jeho sociálnu funkciu, a keďže v dôsledku toho sa jeho uplatňovanie môže obmedziť, ak tieto obmedzenia v skutočnosti zodpovedajú cieľom verejného záujmu, ktoré sleduje Spoločenstvo, a ak nepredstavujú neprimeraný a netolerovateľný zásah narušujúci samotnú podstatu garantovaných práv (pozri rozsudok z 10. decembra 2002 vo veci C-491/01 British American Tobacco (Investments) a Imperial Tobacco Zb. 2002, s. I-11453),

| L. | keďže napriek tejto judikatúre Súdny dvor neustále trval na tom, že ak vnútroštátne ustanovenia nespadajú do oblasti pôsobnosti právnych predpisov Spoločenstva, Spoločenstvo nemá súdnu právomoc na posúdenie súladu týchto ustanovení so základnými právami, ktorých dodržiavanie Súdny dvor zabezpečuje (pozri napríklad rozsudok zo 6. októbra 2005 vo veci C-328/04 Vajnai Zb. 2005, s. I-8577, odseky 12 a 13), |
| --- | --- |

L.

keďže napriek tejto judikatúre Súdny dvor neustále trval na tom, že ak vnútroštátne ustanovenia nespadajú do oblasti pôsobnosti právnych predpisov Spoločenstva, Spoločenstvo nemá súdnu právomoc na posúdenie súladu týchto ustanovení so základnými právami, ktorých dodržiavanie Súdny dvor zabezpečuje (pozri napríklad rozsudok zo 6. októbra 2005 vo veci C-328/04 Vajnai Zb. 2005, s. I-8577, odseky 12 a 13),

| M. | keďže prvý odsek článku 1 prvého dodatkového protokolu k EDĽP uvádza, že „každá fyzická alebo právnická osoba má právo pokojne užívať svoj majetok“ a že „nikoho nemožno zbaviť jeho majetku s výnimkou verejného záujmu a za podmienok, ktoré stanovuje zákon a všeobecné zásady medzinárodného práva“; keďže v druhom odseku tohto článku sa hovorí, že „predchádzajúce ustanovenie nebráni právu štátov prijímať zákony, ktoré považujú za nevyhnutné, aby upravili užívanie majetku v súlade so všeobecným záujmom a zabezpečili platenie daní a iných poplatkov alebo pokút“; a keďže Španielsko v čase ratifikácie uvedeného protokolu vyjadrilo výhradu v súvislosti s článkom 1 na základe článku 33 španielskej ústavy, ktorý stanovuje toto: „Uznáva sa právo na súkromné vlastníctvo a na dedičstvo. 2. Spoločenská funkcia týchto práv určuje hranice ich obsahu v súlade s zákonom. 3. Nikoho nemožno zbaviť majetku ani práv s výnimkou prípadov verejných infraštruktúr a spoločenského záujmu a s riadnou náhradou v súlade s zákonom.“, |
| --- | --- |

M.

keďže prvý odsek článku 1 prvého dodatkového protokolu k EDĽP uvádza, že „každá fyzická alebo právnická osoba má právo pokojne užívať svoj majetok“ a že „nikoho nemožno zbaviť jeho majetku s výnimkou verejného záujmu a za podmienok, ktoré stanovuje zákon a všeobecné zásady medzinárodného práva“; keďže v druhom odseku tohto článku sa hovorí, že „predchádzajúce ustanovenie nebráni právu štátov prijímať zákony, ktoré považujú za nevyhnutné, aby upravili užívanie majetku v súlade so všeobecným záujmom a zabezpečili platenie daní a iných poplatkov alebo pokút“; a keďže Španielsko v čase ratifikácie uvedeného protokolu vyjadrilo výhradu v súvislosti s článkom 1 na základe článku 33 španielskej ústavy, ktorý stanovuje toto: „Uznáva sa právo na súkromné vlastníctvo a na dedičstvo. 2. Spoločenská funkcia týchto práv určuje hranice ich obsahu v súlade s zákonom. 3. Nikoho nemožno zbaviť majetku ani práv s výnimkou prípadov verejných infraštruktúr a spoločenského záujmu a s riadnou náhradou v súlade s zákonom.“,

| N. | keďže Európsky parlament sa domnieva, že povinnosť na prenechanie legitímne nadobudnutého súkromného majetku bez riadneho procesu a riadnej náhrady a povinnosť na zaplatenie súdnych nákladov na nevyžiadaný a často zbytočný rozvoj infraštruktúry predstavujú porušenie základných práv jednotlivca v rámci EDĽP a na základe judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva (pozri napríklad vec Aka v. Turecko (1)), |
| --- | --- |

N.

keďže Európsky parlament sa domnieva, že povinnosť na prenechanie legitímne nadobudnutého súkromného majetku bez riadneho procesu a riadnej náhrady a povinnosť na zaplatenie súdnych nákladov na nevyžiadaný a často zbytočný rozvoj infraštruktúry predstavujú porušenie základných práv jednotlivca v rámci EDĽP a na základe judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva (pozri napríklad vec Aka v. Turecko (1)),

| O. | keďže španielske úrady v roku 2008 vydali pokyny v súvislosti s uplatňovaním pobrežného zákona z roku 1988, ktorý zostal bez povšimnutia po dlhé roky, počas ktorých v španielskych pobrežných oblastiach došlo k rozsiahlym škodám na životnom prostredí; keďže ani súčasné pokyny neposkytujú jednoznačné vykonávacie opatrenia, ktoré majú dodržiavať príslušné miestne a regionálne orgány, a keďže mnohé nové petície vypovedajú o retroaktívnom obsahu pokynov a o svojvoľnom ničení a búraní zákonne nadobudnutého majetku jednotlivcov, porušovaní ich práv na tento majetok a možnosti prevodu ich práv prostredníctvom dedičstva, |
| --- | --- |

O.

keďže španielske úrady v roku 2008 vydali pokyny v súvislosti s uplatňovaním pobrežného zákona z roku 1988, ktorý zostal bez povšimnutia po dlhé roky, počas ktorých v španielskych pobrežných oblastiach došlo k rozsiahlym škodám na životnom prostredí; keďže ani súčasné pokyny neposkytujú jednoznačné vykonávacie opatrenia, ktoré majú dodržiavať príslušné miestne a regionálne orgány, a keďže mnohé nové petície vypovedajú o retroaktívnom obsahu pokynov a o svojvoľnom ničení a búraní zákonne nadobudnutého majetku jednotlivcov, porušovaní ich práv na tento majetok a možnosti prevodu ich práv prostredníctvom dedičstva,

| P. | keďže vzhľadom na súčasnú trasu demarkačnej línie príslušné osoby dospeli k pevnému presvedčeniu, že bola vymedzená svojvoľne na úkor zahraničných majiteľov, napr. na ostrove Formentera, |
| --- | --- |

P.

keďže vzhľadom na súčasnú trasu demarkačnej línie príslušné osoby dospeli k pevnému presvedčeniu, že bola vymedzená svojvoľne na úkor zahraničných majiteľov, napr. na ostrove Formentera,

| Q. | keďže pobrežný zákon má neúmerný vplyv na jednotlivých vlastníkov majetku, ktorých práva by sa mali v plnej miere dodržiavať, a zároveň aj nedostatočný vplyv na skutočných páchateľov zodpovedných za ničenie pobrežia, ktorí majú v mnohých prípadoch na svedomí nadmerný urbanistický rozvoj na pobreží vrátane dovolenkových stredísk a ktorí museli veľmi dobre vedieť, že sústavne konajú v rozpore s ustanoveniami tohto zákona, |
| --- | --- |

Q.

keďže pobrežný zákon má neúmerný vplyv na jednotlivých vlastníkov majetku, ktorých práva by sa mali v plnej miere dodržiavať, a zároveň aj nedostatočný vplyv na skutočných páchateľov zodpovedných za ničenie pobrežia, ktorí majú v mnohých prípadoch na svedomí nadmerný urbanistický rozvoj na pobreží vrátane dovolenkových stredísk a ktorí museli veľmi dobre vedieť, že sústavne konajú v rozpore s ustanoveniami tohto zákona,

| R. | keďže Výbor pre petície v terajšom volebnom období, v rámci reakcie na veľmi vysoký počet získaných petícií, vykonal podrobné vyšetrovania, predložil tri správy o rozsahu zneužívania legitímnych práv občanov EÚ v súvislosti s legálne nadobudnutým majetkom v Španielsku a zároveň podrobne opísal svoje obavy z narušovania trvalo udržateľného rozvoja, z poškodzovania životného prostredia, z problémov týkajúcich sa kvality a zabezpečovania dodávok vody a z postupov súvisiacich s verejným obstarávaním, čo sa týka urbanizačných zmlúv a nedostatočnej kontroly mnohých miestnych a regionálnych orgánov v Španielsku nad urbanizačnými postupmi (2), čo sú všetko problémy, ktoré sú v súčasnosti predmetom súdnych konaní tak v Španielsku, ako aj pred Súdnym dvorom, |
| --- | --- |

R.

keďže Výbor pre petície v terajšom volebnom období, v rámci reakcie na veľmi vysoký počet získaných petícií, vykonal podrobné vyšetrovania, predložil tri správy o rozsahu zneužívania legitímnych práv občanov EÚ v súvislosti s legálne nadobudnutým majetkom v Španielsku a zároveň podrobne opísal svoje obavy z narušovania trvalo udržateľného rozvoja, z poškodzovania životného prostredia, z problémov týkajúcich sa kvality a zabezpečovania dodávok vody a z postupov súvisiacich s verejným obstarávaním, čo sa týka urbanizačných zmlúv a nedostatočnej kontroly mnohých miestnych a regionálnych orgánov v Španielsku nad urbanizačnými postupmi (2), čo sú všetko problémy, ktoré sú v súčasnosti predmetom súdnych konaní tak v Španielsku, ako aj pred Súdnym dvorom,

| S. | keďže existujú mnohé príklady prípadov, v ktorých každý orgán, od ústredného cez autonómny až po miestny, zodpovedal za realizáciu modelu neudržateľného rozvoja, ktorý mal veľmi vážne ekologické, ako aj ekonomické a sociálne následky, |
| --- | --- |

S.

keďže existujú mnohé príklady prípadov, v ktorých každý orgán, od ústredného cez autonómny až po miestny, zodpovedal za realizáciu modelu neudržateľného rozvoja, ktorý mal veľmi vážne ekologické, ako aj ekonomické a sociálne následky,

| T. | keďže Európsky parlament dostal veľa petícií od súkromných osôb a od rozličných organizácií zastupujúcich občanov EÚ, ktoré obsahovali sťažnosti na rozličné aspekty urbanizácie a keďže konštatoval, že mnohé problémy uvedené v petíciách v súvislosti s urbanistickým rastom nepredstavujú porušenia právnych predpisov Spoločenstva, ako dokazujú oznámenia členským štátom, a mali by sa riešiť vyčerpaním právnych nápravných prostriedkov, ktoré majú príslušné členské štáty k dispozícii, |
| --- | --- |

T.

keďže Európsky parlament dostal veľa petícií od súkromných osôb a od rozličných organizácií zastupujúcich občanov EÚ, ktoré obsahovali sťažnosti na rozličné aspekty urbanizácie a keďže konštatoval, že mnohé problémy uvedené v petíciách v súvislosti s urbanistickým rastom nepredstavujú porušenia právnych predpisov Spoločenstva, ako dokazujú oznámenia členským štátom, a mali by sa riešiť vyčerpaním právnych nápravných prostriedkov, ktoré majú príslušné členské štáty k dispozícii,

| U. | keďže sa zvyšuje počet dôkazov o tom, že súdne orgány v Španielsku začali reagovať na problematiku vyplývajúcu z nadmernej urbanizácie v mnohých pobrežných oblastiach, najmä vyšetrovaním a vznášaním obvinení v rámci boja proti skorumpovaným miestnym úradníkom, ktorí svojím konaním umožnili nevídaný a neregulovaný urbanistický rozvoj na úkor práv občanov EÚ, čím sa nenávratne poškodila biodiverzita a integrita životného prostredia mnohých regiónov Španielska; keďže Európsky parlament však zaznamenal, v reakcii na tieto obvinenia, že konania sú stále škandalózne pomalé a že rozsudky vynášané v mnohých z týchto prípadov sa nedajú vykonať tak, aby sa zaručila spokojnosť obetí tohto zneužívania, a keďže týmto sa iba zväčšilo podozrenie mnohých postihnutých nešpanielskych občanov EÚ v súvislosti s nečinnosťou a/alebo zaujatosťou španielskeho súdnictva, keďže však stojí za zmienku, že po vyčerpaní domácich nápravných opatrení existuje ešte možnosť odvolania na Európskom súde pre ľudské práva, |
| --- | --- |

U.

keďže sa zvyšuje počet dôkazov o tom, že súdne orgány v Španielsku začali reagovať na problematiku vyplývajúcu z nadmernej urbanizácie v mnohých pobrežných oblastiach, najmä vyšetrovaním a vznášaním obvinení v rámci boja proti skorumpovaným miestnym úradníkom, ktorí svojím konaním umožnili nevídaný a neregulovaný urbanistický rozvoj na úkor práv občanov EÚ, čím sa nenávratne poškodila biodiverzita a integrita životného prostredia mnohých regiónov Španielska; keďže Európsky parlament však zaznamenal, v reakcii na tieto obvinenia, že konania sú stále škandalózne pomalé a že rozsudky vynášané v mnohých z týchto prípadov sa nedajú vykonať tak, aby sa zaručila spokojnosť obetí tohto zneužívania, a keďže týmto sa iba zväčšilo podozrenie mnohých postihnutých nešpanielskych občanov EÚ v súvislosti s nečinnosťou a/alebo zaujatosťou španielskeho súdnictva, keďže však stojí za zmienku, že po vyčerpaní domácich nápravných opatrení existuje ešte možnosť odvolania na Európskom súde pre ľudské práva,

| V. | keďže takéto rozšírené aktivity, podporované nezodpovednými miestnymi a regionálnymi orgánmi prostredníctvom nevhodnej a niekedy neopodstatnenej legislatívy, ktorá je v mnohých prípadoch namierená proti cieľom niektorých európskych právnych aktov, do veľkej miery poškodili obraz Španielska a jeho širšie hospodárske a politické záujmy v Európe, napríklad laxné uplatňovanie urbanistického plánovania a platných ekologických zákonov v španielskych autonómnych spoločenstvách v prípade niektorých projektoch urbanistického rozvoja, ako aj prípady rozsiahleho úplatkárstva vyplývajúce z tohto zneužívania, |
| --- | --- |

V.

keďže takéto rozšírené aktivity, podporované nezodpovednými miestnymi a regionálnymi orgánmi prostredníctvom nevhodnej a niekedy neopodstatnenej legislatívy, ktorá je v mnohých prípadoch namierená proti cieľom niektorých európskych právnych aktov, do veľkej miery poškodili obraz Španielska a jeho širšie hospodárske a politické záujmy v Európe, napríklad laxné uplatňovanie urbanistického plánovania a platných ekologických zákonov v španielskych autonómnych spoločenstvách v prípade niektorých projektoch urbanistického rozvoja, ako aj prípady rozsiahleho úplatkárstva vyplývajúce z tohto zneužívania,

| W. | keďže regionálni ombudsmani sa často snažili, za veľmi ťažkých okolností, obraňovať záujmy občanov EÚ v prípadoch súvisiacich s urbanistickým zneužívaním, hoci regionálne vlády niektorých autonómnych spoločenstiev si niekedy nevšímali ich úsilie, |
| --- | --- |

W.

keďže regionálni ombudsmani sa často snažili, za veľmi ťažkých okolností, obraňovať záujmy občanov EÚ v prípadoch súvisiacich s urbanistickým zneužívaním, hoci regionálne vlády niektorých autonómnych spoločenstiev si niekedy nevšímali ich úsilie,

| X. | keďže v článku 33 španielskej ústavy sa odkazuje na práva osôb na ich majetok a keďže sa vyskytli rôzne interpretácie tohto článku, najmä čo sa týka ustanovenia o majetku na sociálne používanie v rozpore s právami jednotlivcov na legálne nadobudnuté domy a obydlia, keďže nie je vynesený rozsudok o uplatňovaní pozemkových zákonov vo valencijskom regióne, |
| --- | --- |

X.

keďže v článku 33 španielskej ústavy sa odkazuje na práva osôb na ich majetok a keďže sa vyskytli rôzne interpretácie tohto článku, najmä čo sa týka ustanovenia o majetku na sociálne používanie v rozpore s právami jednotlivcov na legálne nadobudnuté domy a obydlia, keďže nie je vynesený rozsudok o uplatňovaní pozemkových zákonov vo valencijskom regióne,

| Y. | keďže v článku 47 španielskej ústavy sa zakotvuje, že všetci Španieli majú právo na dôstojné a primerané bývanie a že verejné orgány majú za úlohu zabezpečovanie nevyhnutných podmienok a vytváranie príslušných predpisov na to, aby toto právo bolo účinné, a regulovanie využívania pôdy vo všeobecnom záujme, aby sa zabraňovalo špekuláciám, |
| --- | --- |

Y.

keďže v článku 47 španielskej ústavy sa zakotvuje, že všetci Španieli majú právo na dôstojné a primerané bývanie a že verejné orgány majú za úlohu zabezpečovanie nevyhnutných podmienok a vytváranie príslušných predpisov na to, aby toto právo bolo účinné, a regulovanie využívania pôdy vo všeobecnom záujme, aby sa zabraňovalo špekuláciám,

| Z. | keďže povinnosťou španielskej vlády je uplatňovanie Zmluvy o ES a ochrana a zabezpečovanie dôsledného uplatňovania európskych právnych predpisov na jej území bez ohľadu na vnútornú organizáciu hlavných politických zložiek podľa Ústavy Španielskeho kráľovstva, |
| --- | --- |

Z.

keďže povinnosťou španielskej vlády je uplatňovanie Zmluvy o ES a ochrana a zabezpečovanie dôsledného uplatňovania európskych právnych predpisov na jej území bez ohľadu na vnútornú organizáciu hlavných politických zložiek podľa Ústavy Španielskeho kráľovstva,

| AA. | keďže Komisia, ktorá koná na základe právomocí, ktoré jej boli zverené článkom 226 Zmluvy o ES, začala konanie proti Španielsku pred Súdnym dvorom v prípade týkajúcom sa nadmerného zneužívania urbanizácie, ktoré sa vyskytlo v Španielsku a ktoré sa priamo týka implementácie smernice o verejnom obstarávaní (3) valencijskými úradmi, |
| --- | --- |

AA.

keďže Komisia, ktorá koná na základe právomocí, ktoré jej boli zverené článkom 226 Zmluvy o ES, začala konanie proti Španielsku pred Súdnym dvorom v prípade týkajúcom sa nadmerného zneužívania urbanizácie, ktoré sa vyskytlo v Španielsku a ktoré sa priamo týka implementácie smernice o verejnom obstarávaní (3) valencijskými úradmi,

| AB. | keďže Komisia na požiadanie Výboru pre petície začala vyšetrovanie vyše 250 urbanizačných projektov, ktoré dostali záporné stanovisko od kompetentných vodárenských úradov a úradov správy vodných tokov a nádrží a ktoré preto môžu dostať projekty do rozporu s rámcovou smernicou o vode (4), konkrétne v Andalúzii, Castille-la-Manchi, Murcii a vo Valencii, |
| --- | --- |

AB.

keďže Komisia na požiadanie Výboru pre petície začala vyšetrovanie vyše 250 urbanizačných projektov, ktoré dostali záporné stanovisko od kompetentných vodárenských úradov a úradov správy vodných tokov a nádrží a ktoré preto môžu dostať projekty do rozporu s rámcovou smernicou o vode (4), konkrétne v Andalúzii, Castille-la-Manchi, Murcii a vo Valencii,

| AC. | keďže mnohé z týchto urbanizačných projektov sú izolované od konsolidovaných mestských oblastí, ktoré si vyžadujú veľké výdavky v súvislosti so základnými službami, ako sú dodávky elektriny a vody a cestná infraštruktúra; keďže investície do týchto projektov často obsahujú prvok financovania zo strany EÚ, |
| --- | --- |

AC.

keďže mnohé z týchto urbanizačných projektov sú izolované od konsolidovaných mestských oblastí, ktoré si vyžadujú veľké výdavky v súvislosti so základnými službami, ako sú dodávky elektriny a vody a cestná infraštruktúra; keďže investície do týchto projektov často obsahujú prvok financovania zo strany EÚ,

| AD. | keďže Komisia v mnohých zdokumentovaných prípadoch problémov urbanizácie v Španielsku nekonala dostatočne razantne, nielen v zmysle presadzovania zásady prevencie v rámci zákona o životnom prostredí, ale aj v dôsledku voľnej interpretácie zákonov kompetentnými miestnymi či regionálnymi orgánmi, ktoré majú záväzný právny účinok, ako je „predbežné schvaľovanie“ integrovaného plánu urbanistického rozvoja miestnymi úradmi, |
| --- | --- |

AD.

keďže Komisia v mnohých zdokumentovaných prípadoch problémov urbanizácie v Španielsku nekonala dostatočne razantne, nielen v zmysle presadzovania zásady prevencie v rámci zákona o životnom prostredí, ale aj v dôsledku voľnej interpretácie zákonov kompetentnými miestnymi či regionálnymi orgánmi, ktoré majú záväzný právny účinok, ako je „predbežné schvaľovanie“ integrovaného plánu urbanistického rozvoja miestnymi úradmi,

| AE. | keďže cieľom smernice strategického hodnotenia vplyvu na životné prostredie (5), ktorej článok 3 sa výslovne týka turistiky a urbanizácie, je zabezpečovanie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a prispievanie k integrácii aspektov životného prostredia do prípravy a prijímania plánov a programov s cieľom podporovania trvalo udržateľného rozvoja; a keďže na základe rámcovej smernice o vode sa od členských štátov požaduje, aby zabraňovali zhoršovaniu kvality vody a podporovali trvalo udržateľné využívanie ich zdrojov sladkej vody, |
| --- | --- |

AE.

keďže cieľom smernice strategického hodnotenia vplyvu na životné prostredie (5), ktorej článok 3 sa výslovne týka turistiky a urbanizácie, je zabezpečovanie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a prispievanie k integrácii aspektov životného prostredia do prípravy a prijímania plánov a programov s cieľom podporovania trvalo udržateľného rozvoja; a keďže na základe rámcovej smernice o vode sa od členských štátov požaduje, aby zabraňovali zhoršovaniu kvality vody a podporovali trvalo udržateľné využívanie ich zdrojov sladkej vody,

| AF. | keďže viaceré po sebe nasledujúce vyšetrovacie návštevy Výboru pre petície ukázali, že niektoré miestne a regionálne orgány (nielen v pobrežných regiónoch) pravdepodobne často nechápu tieto ciele pri navrhovaní či schvaľovaní rozsiahlych urbanizačných programov; keďže väčšina plánov urbanizácie, proti ktorým bojujú petície, zahŕňa reklasifikáciu vidieckej pôdy do územného plánu urbanizácie – čo prináša významné ekonomické výhody pre urbanizačného agenta a developera; a keďže existuje tiež mnoho prípadov chránenej pôdy alebo pôdy, ktorá by mala byť chránená v dôsledku svojej citlivej biodiverzity, ktorá bola zo zoznamu vyradená a reklasifikovaná alebo ktorá nebola do zoznamu zaradená vôbec, práve na účely povolenia urbanizácie príslušnej oblasti, |
| --- | --- |

AF.

keďže viaceré po sebe nasledujúce vyšetrovacie návštevy Výboru pre petície ukázali, že niektoré miestne a regionálne orgány (nielen v pobrežných regiónoch) pravdepodobne často nechápu tieto ciele pri navrhovaní či schvaľovaní rozsiahlych urbanizačných programov; keďže väčšina plánov urbanizácie, proti ktorým bojujú petície, zahŕňa reklasifikáciu vidieckej pôdy do územného plánu urbanizácie – čo prináša významné ekonomické výhody pre urbanizačného agenta a developera; a keďže existuje tiež mnoho prípadov chránenej pôdy alebo pôdy, ktorá by mala byť chránená v dôsledku svojej citlivej biodiverzity, ktorá bola zo zoznamu vyradená a reklasifikovaná alebo ktorá nebola do zoznamu zaradená vôbec, práve na účely povolenia urbanizácie príslušnej oblasti,

| AG. | keďže tieto úvahy zhoršujú zneužívanie pociťované tisíckami občanov EÚ, ktorí v dôsledku plánov urbanizačných agentov nielenže prišli o svoj legitímne nadobudnutý majetok, ale museli aj zaplatiť neodôvodnené náklady na nechcené, často zbytočné a nezaručené infraštrukturálne projekty priamo ovplyvňujúce ich vlastnícke práva, čo malo za následok finančnú a emocionálnu pohromu pre mnohé rodiny, |
| --- | --- |

AG.

keďže tieto úvahy zhoršujú zneužívanie pociťované tisíckami občanov EÚ, ktorí v dôsledku plánov urbanizačných agentov nielenže prišli o svoj legitímne nadobudnutý majetok, ale museli aj zaplatiť neodôvodnené náklady na nechcené, často zbytočné a nezaručené infraštrukturálne projekty priamo ovplyvňujúce ich vlastnícke práva, čo malo za následok finančnú a emocionálnu pohromu pre mnohé rodiny,

| AH. | keďže mnoho tisíc európskych občanov si za rôznych okolností zakúpilo majetok v Španielsku v dobrej viere za pomoci miestnych právnikov, mestských plánovačov a architektov, aby neskôr zistili, že sa stali obeťami zneužitia urbanizácie bezohľadných miestnych úradov a že v dôsledku toho hrozí ich majetku demolácia, pretože sa zistilo, že ich domy boli postavené nelegálne, čím sa stali bezcenné a nepredajné, |
| --- | --- |

AH.

keďže mnoho tisíc európskych občanov si za rôznych okolností zakúpilo majetok v Španielsku v dobrej viere za pomoci miestnych právnikov, mestských plánovačov a architektov, aby neskôr zistili, že sa stali obeťami zneužitia urbanizácie bezohľadných miestnych úradov a že v dôsledku toho hrozí ich majetku demolácia, pretože sa zistilo, že ich domy boli postavené nelegálne, čím sa stali bezcenné a nepredajné,

| AI. | keďže realitní agenti v členských štátoch, napríklad v Spojenom kráľovstve, a ďalší poskytovatelia služieb spojených s trhom s nehnuteľnosťami v Španielsku stále uvádzajú na trh majetok v nových urbanizovaných oblastiach, hoci sú si určite vedomí toho, že existuje jasná možnosť, že príslušný projekt sa nedokončí ani nevybuduje, |
| --- | --- |

AI.

keďže realitní agenti v členských štátoch, napríklad v Spojenom kráľovstve, a ďalší poskytovatelia služieb spojených s trhom s nehnuteľnosťami v Španielsku stále uvádzajú na trh majetok v nových urbanizovaných oblastiach, hoci sú si určite vedomí toho, že existuje jasná možnosť, že príslušný projekt sa nedokončí ani nevybuduje,

| AJ. | keďže prírodné stredomorské ostrovné a pobrežné oblasti Španielska sa za posledné desaťročie veľmi poškodili, pretože cement a betón pokryli tieto regióny spôsobom, ktorý ovplyvnil nielen krehké životné prostredie na pobreží (ktorého väčšina je formálne chránená smernicami o ochrane ekosystémov (6)/Natura 2000 a smernicami o ochrane vtákov (7), napr. urbanizácia v Cabo de Gata (Almería a v Murcii), ale aj sociálne a kultúrne aktivity mnohých oblastí, čo predstavuje tragickú a nenapraviteľnú stratu kultúrnej identity a dedičstva tejto krajiny, ako aj integrity jej životného prostredia, a toto všetko sa stalo najmä vďaka nenásytnosti a špekulatívnemu správaniu istých miestnych orgánov a členov stavebníckeho odvetvia, ktorým sa podarilo získať ohromné výhody zo svojich aktivít v tejto súvislosti, pričom väčšina z nich išla na vývoz (8), |
| --- | --- |

AJ.

keďže prírodné stredomorské ostrovné a pobrežné oblasti Španielska sa za posledné desaťročie veľmi poškodili, pretože cement a betón pokryli tieto regióny spôsobom, ktorý ovplyvnil nielen krehké životné prostredie na pobreží (ktorého väčšina je formálne chránená smernicami o ochrane ekosystémov (6)/Natura 2000 a smernicami o ochrane vtákov (7), napr. urbanizácia v Cabo de Gata (Almería a v Murcii), ale aj sociálne a kultúrne aktivity mnohých oblastí, čo predstavuje tragickú a nenapraviteľnú stratu kultúrnej identity a dedičstva tejto krajiny, ako aj integrity jej životného prostredia, a toto všetko sa stalo najmä vďaka nenásytnosti a špekulatívnemu správaniu istých miestnych orgánov a členov stavebníckeho odvetvia, ktorým sa podarilo získať ohromné výhody zo svojich aktivít v tejto súvislosti, pričom väčšina z nich išla na vývoz (8),

| AK. | keďže tento model rastu má negatívne dôsledky aj pre odvetvie cestovného ruchu, pretože ničivo vplýva na kvalitný cestovný ruch vzhľadom na to, že ničí miestne hodnoty a stimuluje nadmernú expanziu urbanizmu, |
| --- | --- |

AK.

keďže tento model rastu má negatívne dôsledky aj pre odvetvie cestovného ruchu, pretože ničivo vplýva na kvalitný cestovný ruch vzhľadom na to, že ničí miestne hodnoty a stimuluje nadmernú expanziu urbanizmu,

| AL. | keďže toto je model, ktorý drancuje kultúrne bohatstvo a búra hodnoty a špecifické črty identity, ktoré sú základom španielskej kultúrnej rozmanitosti, pričom ničí archeologické miesta, budovy a zaujímavé miesta z hľadiska kultúry, ako aj prírodné prostredie a krajinu okolo nich, |
| --- | --- |

AL.

keďže toto je model, ktorý drancuje kultúrne bohatstvo a búra hodnoty a špecifické črty identity, ktoré sú základom španielskej kultúrnej rozmanitosti, pričom ničí archeologické miesta, budovy a zaujímavé miesta z hľadiska kultúry, ako aj prírodné prostredie a krajinu okolo nich,

| AM. | keďže stavebníctvo, ktoré výrazne profitovalo v rokoch rýchleho ekonomického rozvoja, sa stalo hlavnou obeťou aktuálneho kolapsu finančných trhov, ktorý bol čiastočne vyvolaný aj špekulatívnym podnikaním v oblasti bytovej výstavby, a keďže to malo vplyv nielen na samotné spoločnosti, ktorým teraz hrozí bankrot, ale aj na tisíce pracovníkov v stavebníctve, ktorým hrozí nezamestnanosť v dôsledku neudržateľnej urbanizačnej politiky, ktorá z nich urobila obete, |
| --- | --- |

AM.

keďže stavebníctvo, ktoré výrazne profitovalo v rokoch rýchleho ekonomického rozvoja, sa stalo hlavnou obeťou aktuálneho kolapsu finančných trhov, ktorý bol čiastočne vyvolaný aj špekulatívnym podnikaním v oblasti bytovej výstavby, a keďže to malo vplyv nielen na samotné spoločnosti, ktorým teraz hrozí bankrot, ale aj na tisíce pracovníkov v stavebníctve, ktorým hrozí nezamestnanosť v dôsledku neudržateľnej urbanizačnej politiky, ktorá z nich urobila obete,

| 1. | vyzýva španielsku vládu a príslušné regióny, aby vykonali dôkladnú kontrolu a zrevidovali všetky právne predpisy, ktoré ovplyvňujú práva súkromných vlastníkov majetku v dôsledku rozsiahlej urbanizácie s cieľom skoncovať so zneužívaním práv a povinností ustanovených v Zmluve o ES, v Charte základných práv, v EDĽP a v príslušných smerniciach EÚ, ako aj v ostatných dohovoroch, ktorých je EÚ zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

1.

vyzýva španielsku vládu a príslušné regióny, aby vykonali dôkladnú kontrolu a zrevidovali všetky právne predpisy, ktoré ovplyvňujú práva súkromných vlastníkov majetku v dôsledku rozsiahlej urbanizácie s cieľom skoncovať so zneužívaním práv a povinností ustanovených v Zmluve o ES, v Charte základných práv, v EDĽP a v príslušných smerniciach EÚ, ako aj v ostatných dohovoroch, ktorých je EÚ zmluvnou stranou;

| 2. | vyzýva španielske orgány, aby zrušili všetky právne formy, ktoré podporujú špekuláciu, ako sú urbanizační agenti; |
| --- | --- |

2.

vyzýva španielske orgány, aby zrušili všetky právne formy, ktoré podporujú špekuláciu, ako sú urbanizační agenti;

| 3. | domnieva sa, že príslušné regionálne orgány by mali pozastaviť a prehodnotiť všetky nové urbanizačné plány, ktoré nespĺňajú prísne kritériá udržateľnosti životného prostredia a sociálnej zodpovednosti a ktoré nezaručujú rešpektovanie oprávneného vlastníctva legitímne nadobudnutého majetku, a aby zastavili a zrušili všetky existujúce projekty rozvoja, kde sa nedodržiavajú či neuplatňujú kritériá stanovené v právnych predpisoch EÚ, najmä čo sa týka udeľovania urbanizačných zmlúv a dodržiavania ustanovení týkajúcich vody a životného prostredia; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že príslušné regionálne orgány by mali pozastaviť a prehodnotiť všetky nové urbanizačné plány, ktoré nespĺňajú prísne kritériá udržateľnosti životného prostredia a sociálnej zodpovednosti a ktoré nezaručujú rešpektovanie oprávneného vlastníctva legitímne nadobudnutého majetku, a aby zastavili a zrušili všetky existujúce projekty rozvoja, kde sa nedodržiavajú či neuplatňujú kritériá stanovené v právnych predpisoch EÚ, najmä čo sa týka udeľovania urbanizačných zmlúv a dodržiavania ustanovení týkajúcich vody a životného prostredia;

| 4. | žiada španielske orgány, aby zabezpečili, že nijaký administratívny akt, ktorý by nútil občanov vzdať sa zákonne nadobudnutého súkromného majetku, nebude mať právny základ v zákone, ktorý bol prijatý po dátume skončenia výstavby uvedeného majetku, pretože to by skutočne porušovalo zásadu zákazu retroaktivity administratívnych aktov, čo je všeobecná zásada právnych predpisov Spoločenstva (pozri rozsudok Európskeho súdneho dvora z 29. januára 1985 vo veci Gesamthochschule Duisburg, Zb. 234/83, s. 333), a oslabilo záruky poskytujúce občanom právnu istotu, dôveru a oprávnené očakávania z hľadiska ochrany v rámci právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

4.

žiada španielske orgány, aby zabezpečili, že nijaký administratívny akt, ktorý by nútil občanov vzdať sa zákonne nadobudnutého súkromného majetku, nebude mať právny základ v zákone, ktorý bol prijatý po dátume skončenia výstavby uvedeného majetku, pretože to by skutočne porušovalo zásadu zákazu retroaktivity administratívnych aktov, čo je všeobecná zásada právnych predpisov Spoločenstva (pozri rozsudok Európskeho súdneho dvora z 29. januára 1985 vo veci Gesamthochschule Duisburg, Zb. 234/83, s. 333), a oslabilo záruky poskytujúce občanom právnu istotu, dôveru a oprávnené očakávania z hľadiska ochrany v rámci právnych predpisov EÚ;

| 5. | vyzýva španielske orgány, aby rozvíjali kultúru transparentnosti zameranú na informovanie občanov o hospodárení s pôdou a na podporu účinných mechanizmov na poskytovanie informácií občanom a na ich účasť; |
| --- | --- |

5.

vyzýva španielske orgány, aby rozvíjali kultúru transparentnosti zameranú na informovanie občanov o hospodárení s pôdou a na podporu účinných mechanizmov na poskytovanie informácií občanom a na ich účasť;

| 6. | naliehavo vyzýva španielsku vládu, aby zorganizovala verejnú diskusiu za účasti všetkých administratívnych orgánov, ktorá by bola spojená s podrobným výskumom prostredníctvom vytvorenia pracovného výboru pre urbanistický rozvoj v Španielsku a ktorá by umožnila prijímanie legislatívnych opatrení proti špekuláciám a neudržateľnému rozvoju; |
| --- | --- |

6.

naliehavo vyzýva španielsku vládu, aby zorganizovala verejnú diskusiu za účasti všetkých administratívnych orgánov, ktorá by bola spojená s podrobným výskumom prostredníctvom vytvorenia pracovného výboru pre urbanistický rozvoj v Španielsku a ktorá by umožnila prijímanie legislatívnych opatrení proti špekuláciám a neudržateľnému rozvoju;

| 7. | naliehavo vyzýva kompetentné národné a regionálne orgány, aby zaviedli fungujúce súdne a administratívne mechanizmy, v spolupráci s regionálnymi ombudsmanmi, ktorí majú právomoc na zabezpečenie urýchľovania odškodňovania a kompenzácií obetiam zneužívania urbanizácie, ktoré utrpeli ujmu v dôsledku uplatňovania ustanovení platných právnych predpisov; |
| --- | --- |

7.

naliehavo vyzýva kompetentné národné a regionálne orgány, aby zaviedli fungujúce súdne a administratívne mechanizmy, v spolupráci s regionálnymi ombudsmanmi, ktorí majú právomoc na zabezpečenie urýchľovania odškodňovania a kompenzácií obetiam zneužívania urbanizácie, ktoré utrpeli ujmu v dôsledku uplatňovania ustanovení platných právnych predpisov;

| 8. | žiada príslušné kompetentné finančné a obchodné orgány v oblasti stavebníctva a urbanizácie, aby sa spolu s politickými orgánmi hľadali riešenia problémov vyplývajúcich z rozsiahlej urbanizácie, ktorá postihla množstvo občanov EÚ, ktorí sa rozhodli využiť ustanovenia Zmluvy o ES a uplatnili na základe článku 44 právo usadiť sa v členskom štáte, ktorý nie je ich krajinou pôvodu; |
| --- | --- |

8.

žiada príslušné kompetentné finančné a obchodné orgány v oblasti stavebníctva a urbanizácie, aby sa spolu s politickými orgánmi hľadali riešenia problémov vyplývajúcich z rozsiahlej urbanizácie, ktorá postihla množstvo občanov EÚ, ktorí sa rozhodli využiť ustanovenia Zmluvy o ES a uplatnili na základe článku 44 právo usadiť sa v členskom štáte, ktorý nie je ich krajinou pôvodu;

| 9. | naliehavo vyzýva príslušné národné, regionálne a miestne orgány, aby zaručili spravodlivé riešenie mnohých pokračujúcich prípadov občanov EÚ, ktorých domy neboli dokončené v dôsledku zlého plánovania a koordinácie medzi inštitúciami a stavebnými spoločnosťami; |
| --- | --- |

9.

naliehavo vyzýva príslušné národné, regionálne a miestne orgány, aby zaručili spravodlivé riešenie mnohých pokračujúcich prípadov občanov EÚ, ktorých domy neboli dokončené v dôsledku zlého plánovania a koordinácie medzi inštitúciami a stavebnými spoločnosťami;

| 10. | poukazuje na skutočnosť, že ak sa poškodené strany nedočkajú zadosťučinenia na španielskych súdoch, budú sa musieť odvolať na Európskom súde pre ľudské práva, pretože tieto údajné porušenia základného práva na majetok nespadajú do jurisdikcie Súdneho dvora; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na skutočnosť, že ak sa poškodené strany nedočkajú zadosťučinenia na španielskych súdoch, budú sa musieť odvolať na Európskom súde pre ľudské práva, pretože tieto údajné porušenia základného práva na majetok nespadajú do jurisdikcie Súdneho dvora;

| 11. | vyzýva inštitúcie EÚ, aby poskytovali poradenstvo a podporu, ak o to požiadajú španielske úrady, s cieľom poskytnúť prostriedky na efektívne prekonanie katastrofálneho vplyvu masívnej urbanizácie na životy občanov v krátkom, ale rozumnom časovom období; |
| --- | --- |

11.

vyzýva inštitúcie EÚ, aby poskytovali poradenstvo a podporu, ak o to požiadajú španielske úrady, s cieľom poskytnúť prostriedky na efektívne prekonanie katastrofálneho vplyvu masívnej urbanizácie na životy občanov v krátkom, ale rozumnom časovom období;

| 12. | zároveň vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dôsledné dodržiavanie a uplatňovanie práva Spoločenstva a cieľov ustanovených v smerniciach, na ktoré sa vzťahuje toto uznesenie, aby sa mohol zabezpečiť súlad s nimi; |
| --- | --- |

12.

zároveň vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dôsledné dodržiavanie a uplatňovanie práva Spoločenstva a cieľov ustanovených v smerniciach, na ktoré sa vzťahuje toto uznesenie, aby sa mohol zabezpečiť súlad s nimi;

| 13. | vyjadruje svoje vážne znepokojenie a zdesenie nad tým, že právne a súdne orgány v Španielsku majú problémy pri riešení vplyvu obrovskej urbanizácie na životy ľudí, čo dokazujú tisíce prípadov, ktoré boli predložené Európskemu parlamentu a jeho výboru zodpovednému za túto oblasť; |
| --- | --- |

13.

vyjadruje svoje vážne znepokojenie a zdesenie nad tým, že právne a súdne orgány v Španielsku majú problémy pri riešení vplyvu obrovskej urbanizácie na životy ľudí, čo dokazujú tisíce prípadov, ktoré boli predložené Európskemu parlamentu a jeho výboru zodpovednému za túto oblasť;

| 14. | považuje za znepokojujúce, že predkladatelia petícií veľmi nedôverujú španielskemu súdnictvu ako účinnému prostriedku na získanie nápravy a dosiahnutie spravodlivosti; |
| --- | --- |

14.

považuje za znepokojujúce, že predkladatelia petícií veľmi nedôverujú španielskemu súdnictvu ako účinnému prostriedku na získanie nápravy a dosiahnutie spravodlivosti;

| 15. | vyjadruje znepokojenie nad nesprávnou transpozíciou smerníc o praní špinavých peňazí (9), ktoré sú momentálne predmetom konaní o porušeniach zmluvy, čo spôsobuje obmedzenie transparentnosti a súdneho stíhania nezákonného obehu finančného kapitálu vrátane investícií do určitých veľkých urbanizačných projektov; |
| --- | --- |

15.

vyjadruje znepokojenie nad nesprávnou transpozíciou smerníc o praní špinavých peňazí (9), ktoré sú momentálne predmetom konaní o porušeniach zmluvy, čo spôsobuje obmedzenie transparentnosti a súdneho stíhania nezákonného obehu finančného kapitálu vrátane investícií do určitých veľkých urbanizačných projektov;

| 16. | zastáva názor, že osoby, ktoré si v dobrej viere zakúpili v Španielsku majetok, len aby zistili, že transakcia bola vyhlásená za nezákonnú, by mali mať právo na primerané odškodnenie prostredníctvom španielskych súdov; |
| --- | --- |

16.

zastáva názor, že osoby, ktoré si v dobrej viere zakúpili v Španielsku majetok, len aby zistili, že transakcia bola vyhlásená za nezákonnú, by mali mať právo na primerané odškodnenie prostredníctvom španielskych súdov;

| 17. | domnieva sa, že ak súkromné osoby, ktoré si zakúpili v Španielsku majetok s vedomím možnej nezákonnosti príslušnej transakcie, môžu byť povinné znášať náklady spojené s týmto rizikom, pričom sa toto analogicky musí tým viac týkať odborníkov v tejto oblasti; preto sa domnieva, že developeri, ktorí uzavreli zmluvy, ktorých nezákonný charakter museli poznať, by nemali mať právo na odškodnenie za plány, od ktorých sa upustilo z dôvodu nedostatočného súladu s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi, ani by nemali mať automatické právo na vrátenie platieb, ktoré už boli uhradené miestnym samosprávam, ak ich uhradili s vedomím pravdepodobnej nezákonnosti zmluvy, ktorú uzavreli; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že ak súkromné osoby, ktoré si zakúpili v Španielsku majetok s vedomím možnej nezákonnosti príslušnej transakcie, môžu byť povinné znášať náklady spojené s týmto rizikom, pričom sa toto analogicky musí tým viac týkať odborníkov v tejto oblasti; preto sa domnieva, že developeri, ktorí uzavreli zmluvy, ktorých nezákonný charakter museli poznať, by nemali mať právo na odškodnenie za plány, od ktorých sa upustilo z dôvodu nedostatočného súladu s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi, ani by nemali mať automatické právo na vrátenie platieb, ktoré už boli uhradené miestnym samosprávam, ak ich uhradili s vedomím pravdepodobnej nezákonnosti zmluvy, ktorú uzavreli;

| 18. | je však presvedčený, že nejasnosť, nepresnosť a neistota v súvislosti s právom súkromného vlastníctva, ktoré obsahujú platné právne predpisy, a neprimerané a nedôsledné uplatňovanie zákonov o životnom prostredí sú hlavnou príčinou mnohých problémov spojených s urbanizáciou a že táto skutočnosť, spolu s určitou ľahostajnosťou v súdnych procesoch, nielen že zhoršila tento problém, ale vytvorila aj určitú epidemickú formu korupcie, ktorej obeťou sa opäť stáva občan EÚ a ktorá spôsobila španielskemu štátu vážne straty; |
| --- | --- |

18.

je však presvedčený, že nejasnosť, nepresnosť a neistota v súvislosti s právom súkromného vlastníctva, ktoré obsahujú platné právne predpisy, a neprimerané a nedôsledné uplatňovanie zákonov o životnom prostredí sú hlavnou príčinou mnohých problémov spojených s urbanizáciou a že táto skutočnosť, spolu s určitou ľahostajnosťou v súdnych procesoch, nielen že zhoršila tento problém, ale vytvorila aj určitú epidemickú formu korupcie, ktorej obeťou sa opäť stáva občan EÚ a ktorá spôsobila španielskemu štátu vážne straty;

| 19. | vyjadruje podporu záverom, ku ktorým dospela ombudsmanka Valencie (členka Síndica de Greuges) – právom preslávená obraňovaním základných práv občanov – kde sa konštatuje, že práva vlastníkov sa mohli porušiť či už v dôsledku podhodnotenia developerom, alebo vlastníkmi, ktorí museli na seba preberať niekedy nadsadené projektové poplatky, ktoré jednostranne uvalil developer; |
| --- | --- |

19.

vyjadruje podporu záverom, ku ktorým dospela ombudsmanka Valencie (členka Síndica de Greuges) – právom preslávená obraňovaním základných práv občanov – kde sa konštatuje, že práva vlastníkov sa mohli porušiť či už v dôsledku podhodnotenia developerom, alebo vlastníkmi, ktorí museli na seba preberať niekedy nadsadené projektové poplatky, ktoré jednostranne uvalil developer;

| 20. | domnieva sa, že prístup k informáciám a zapojenie občanov do vývojového procesu treba zabezpečovať od začiatku procesu a že občania by mali mať k dispozícii informácie o životnom prostredí v jasnej, jednoduchej a zrozumiteľnej forme; |
| --- | --- |

20.

domnieva sa, že prístup k informáciám a zapojenie občanov do vývojového procesu treba zabezpečovať od začiatku procesu a že občania by mali mať k dispozícii informácie o životnom prostredí v jasnej, jednoduchej a zrozumiteľnej forme;

| 21. | je presvedčený, že ani existujúca rozvojová legislatíva, ani príslušné orgány neposkytujú riadnu všeobecnú definíciu pojmu „všeobecný záujem“ a že tento pojem sa používa na schvaľovanie projektov, ktoré sú ekologicky neudržateľné, a v niektorých prípadoch na obídenie negatívnych hodnotení ekologických vplyvov a správ príslušných hydrografických konfederácií; |
| --- | --- |

21.

je presvedčený, že ani existujúca rozvojová legislatíva, ani príslušné orgány neposkytujú riadnu všeobecnú definíciu pojmu „všeobecný záujem“ a že tento pojem sa používa na schvaľovanie projektov, ktoré sú ekologicky neudržateľné, a v niektorých prípadoch na obídenie negatívnych hodnotení ekologických vplyvov a správ príslušných hydrografických konfederácií;

| 22. | uznáva a podporuje úsilie španielskych orgánov zamerané na ochranu pobrežného životného prostredia a podľa možností na jeho obnovu, ktorá umožní biodiverzitu a regeneráciu ohrozených pôvodných druhov flóry a fauny; v tejto konkrétnej súvislosti na ne apeluje, aby urýchlene preskúmali a podľa potreby zrevidovali pobrežný zákon v záujme ochrany práv legitímnych majiteľov domov a osôb, ktoré vlastnia malé parcely v pobrežných oblastiach, ktoré nemajú negatívny vplyv na pobrežné životné prostredie; zdôrazňuje, že táto ochrana by sa nemala poskytovať pre tie projekty, ktoré sa plánujú ako špekulatívne podniky a ktoré nedodržiavajú platné smernice EÚ pre oblasť životného prostredia; zaväzuje sa, že preskúma tie petície, ktoré boli doručené na túto tému na základe odpovedí od príslušných španielskych orgánov; |
| --- | --- |

22.

uznáva a podporuje úsilie španielskych orgánov zamerané na ochranu pobrežného životného prostredia a podľa možností na jeho obnovu, ktorá umožní biodiverzitu a regeneráciu ohrozených pôvodných druhov flóry a fauny; v tejto konkrétnej súvislosti na ne apeluje, aby urýchlene preskúmali a podľa potreby zrevidovali pobrežný zákon v záujme ochrany práv legitímnych majiteľov domov a osôb, ktoré vlastnia malé parcely v pobrežných oblastiach, ktoré nemajú negatívny vplyv na pobrežné životné prostredie; zdôrazňuje, že táto ochrana by sa nemala poskytovať pre tie projekty, ktoré sa plánujú ako špekulatívne podniky a ktoré nedodržiavajú platné smernice EÚ pre oblasť životného prostredia; zaväzuje sa, že preskúma tie petície, ktoré boli doručené na túto tému na základe odpovedí od príslušných španielskych orgánov;

| 23. | vyjadruje znepokojenie nad stavom urbanistického plánovania magistrátu v Marbelle v Andalúzii, kde sa prostredníctvom nového všeobecného plánu pre mesto, ktorý neposkytuje kupujúcim domov, vlastníkom majetku ani občanom vo všeobecnosti právnu istotu ani záruky, majú legalizovať desaťtisíce domov vybudovaných nezákonne, pravdepodobne v rozpore s legislatívou EÚ o ochrane životného prostredia a účasti verejnosti, o vodohospodárskej politike a verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

23.

vyjadruje znepokojenie nad stavom urbanistického plánovania magistrátu v Marbelle v Andalúzii, kde sa prostredníctvom nového všeobecného plánu pre mesto, ktorý neposkytuje kupujúcim domov, vlastníkom majetku ani občanom vo všeobecnosti právnu istotu ani záruky, majú legalizovať desaťtisíce domov vybudovaných nezákonne, pravdepodobne v rozpore s legislatívou EÚ o ochrane životného prostredia a účasti verejnosti, o vodohospodárskej politike a verejnom obstarávaní;

| 24. | vyjadruje uznanie úradom regionálnych ombudsmanov („síndics de greuges“) a ich zamestnancom a plne podporuje ich aktivity a zároveň vyjadruje uznanie aj neúnavným prokurátorom („fiscales“), ktorí vykonali veľký kus práce na obnovení uplatňovania správnych postupov týkajúcich sa tejto problematiky príslušnými inštitúciami; |
| --- | --- |

24.

vyjadruje uznanie úradom regionálnych ombudsmanov („síndics de greuges“) a ich zamestnancom a plne podporuje ich aktivity a zároveň vyjadruje uznanie aj neúnavným prokurátorom („fiscales“), ktorí vykonali veľký kus práce na obnovení uplatňovania správnych postupov týkajúcich sa tejto problematiky príslušnými inštitúciami;

| 25. | zároveň oceňuje činnosť predkladateľov petícií, ich združení a miestnych komunálnych združení, do ktorých sú zapojené desiatky tisícov španielskych a nešpanielskych občanov, ktorí upriamili pozornosť Európskeho parlamentu na tieto problémy a ktorí významne pomohli pri ochrane základných práv svojich susedov a všetkých, ktorých sa tento zložitý problém týka; |
| --- | --- |

25.

zároveň oceňuje činnosť predkladateľov petícií, ich združení a miestnych komunálnych združení, do ktorých sú zapojené desiatky tisícov španielskych a nešpanielskych občanov, ktorí upriamili pozornosť Európskeho parlamentu na tieto problémy a ktorí významne pomohli pri ochrane základných práv svojich susedov a všetkých, ktorých sa tento zložitý problém týka;

| 26. | pripomína, že smernica o hodnotení vplyvu na životné prostredie (10) a smernica o strategickom hodnotení vplyvu na životné prostredie (11) ukladá povinnosť konzultovania s verejnosťou v štádiu, keď sa vypracúvajú plány, a nie až po tom, ako plány de facto schválil miestny orgán, ako sa to často stávalo v prípadoch, ktoré sa dostali do pozornosti Výboru pre petície; v tejto súvislosti pripomína, že všetky zásadné zmeny existujúcich plánov musia takisto dodržiavať tento postup a že plány musia byť zároveň aktuálne a nesmú byť štatisticky nepresné alebo zastarané; |
| --- | --- |

26.

pripomína, že smernica o hodnotení vplyvu na životné prostredie (10) a smernica o strategickom hodnotení vplyvu na životné prostredie (11) ukladá povinnosť konzultovania s verejnosťou v štádiu, keď sa vypracúvajú plány, a nie až po tom, ako plány de facto schválil miestny orgán, ako sa to často stávalo v prípadoch, ktoré sa dostali do pozornosti Výboru pre petície; v tejto súvislosti pripomína, že všetky zásadné zmeny existujúcich plánov musia takisto dodržiavať tento postup a že plány musia byť zároveň aktuálne a nesmú byť štatisticky nepresné alebo zastarané;

| 27. | zároveň pripomína, že Komisia má na základe článku 91 nariadenia (ES) č. 1083/2006 (12) plnú moc na prerušenie platby štrukturálneho financovania a na základe článku 92 má právomoc na pozastavenie financovania príslušného členského štátu alebo regiónu a na vykonanie náprav v súvislosti s financovanými projektmi, ktoré sa potom zhodnotia ako projekty, ktoré celkom nedodržali predpisy upravujúce uplatňovanie príslušných legislatívnych aktov EÚ; |
| --- | --- |

27.

zároveň pripomína, že Komisia má na základe článku 91 nariadenia (ES) č. 1083/2006 (12) plnú moc na prerušenie platby štrukturálneho financovania a na základe článku 92 má právomoc na pozastavenie financovania príslušného členského štátu alebo regiónu a na vykonanie náprav v súvislosti s financovanými projektmi, ktoré sa potom zhodnotia ako projekty, ktoré celkom nedodržali predpisy upravujúce uplatňovanie príslušných legislatívnych aktov EÚ;

| 28. | ďalej pripomína, že Európsky parlament, ako rozpočtový orgán, môže rozhodnúť o presune prostriedkov určených na kohéznu politiku do rezervy, ak to bude považovať za potrebné na presvedčenie členského štátu, aby prestal vážne porušovať pravidlá a zásady, ktoré je povinný dodržiavať buď na základe zmluvy alebo v dôsledku uplatňovania právnych predpisov EÚ, kým sa tento problém nevyrieši; |
| --- | --- |

28.

ďalej pripomína, že Európsky parlament, ako rozpočtový orgán, môže rozhodnúť o presune prostriedkov určených na kohéznu politiku do rezervy, ak to bude považovať za potrebné na presvedčenie členského štátu, aby prestal vážne porušovať pravidlá a zásady, ktoré je povinný dodržiavať buď na základe zmluvy alebo v dôsledku uplatňovania právnych predpisov EÚ, kým sa tento problém nevyrieši;

| 29. | opakovane pripomína závery uvedené v predchádzajúcich uzneseniach, v ktorých spochybňuje spôsoby navrhovania urbanizačných agentov a nadmerné právomoci, ktoré niektoré miestne úrady často zverujú mestským plánovačom a developerom na úkor komunít a občanov, ktorí v tejto oblasti bývajú; |
| --- | --- |

29.

opakovane pripomína závery uvedené v predchádzajúcich uzneseniach, v ktorých spochybňuje spôsoby navrhovania urbanizačných agentov a nadmerné právomoci, ktoré niektoré miestne úrady často zverujú mestským plánovačom a developerom na úkor komunít a občanov, ktorí v tejto oblasti bývajú;

| 30. | znova vyzýva miestne orgány, aby konzultovali s občanmi a zapájali ich do projektov urbanistického rozvoja s cieľom podporiť spravodlivý, transparentný a udržateľný urbanistický rozvoj tam, kde treba, v záujme miestnych komunít a nielen vo výhradnom záujme developerov, realitných agentov a ďalších právnych záujmov; |
| --- | --- |

30.

znova vyzýva miestne orgány, aby konzultovali s občanmi a zapájali ich do projektov urbanistického rozvoja s cieľom podporiť spravodlivý, transparentný a udržateľný urbanistický rozvoj tam, kde treba, v záujme miestnych komunít a nielen vo výhradnom záujme developerov, realitných agentov a ďalších právnych záujmov;

| 31. | vyzýva orgány zodpovedné za urbanistický rozvoj, aby rozšírili postupy konzultácie o rozvoji na vlastníkov, a to s potvrdením o prijatí, vždy, keď dôjde k zmenám v kvalifikácii ich majetku, a aby navrhli miestnym orgánom, aby úradné predvolanie adresovali priamo a osobne počas odvolacieho konania vo veci územného plánovania alebo rekvalifikácie; |
| --- | --- |

31.

vyzýva orgány zodpovedné za urbanistický rozvoj, aby rozšírili postupy konzultácie o rozvoji na vlastníkov, a to s potvrdením o prijatí, vždy, keď dôjde k zmenám v kvalifikácii ich majetku, a aby navrhli miestnym orgánom, aby úradné predvolanie adresovali priamo a osobne počas odvolacieho konania vo veci územného plánovania alebo rekvalifikácie;

| 32. | rozhodne odsudzuje skryté praktiky niektorých projektantov, ktorí nečestným spôsobom oslabujú legitímne vlastníctvo nehnuteľností občanov EÚ tým, že zasahujú do katastra nehnuteľností a katastrálnych oznamov, a vyzýva miestne orgány, aby zaviedli primerané právne záruky proti týmto praktikám; |
| --- | --- |

32.

rozhodne odsudzuje skryté praktiky niektorých projektantov, ktorí nečestným spôsobom oslabujú legitímne vlastníctvo nehnuteľností občanov EÚ tým, že zasahujú do katastra nehnuteľností a katastrálnych oznamov, a vyzýva miestne orgány, aby zaviedli primerané právne záruky proti týmto praktikám;

| 33. | opätovne potvrdzuje, že v prípadoch, keď je splatná náhrada za stratu majetku, by sa mala táto náhrada stanoviť vo vhodnej výške a v súlade so zákonom a s judikatúrou Súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva; |
| --- | --- |

33.

opätovne potvrdzuje, že v prípadoch, keď je splatná náhrada za stratu majetku, by sa mala táto náhrada stanoviť vo vhodnej výške a v súlade so zákonom a s judikatúrou Súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva;

| 34. | pripomína, že zo smernice o nekalých obchodných praktikách (13) vyplýva členským štátom povinnosť zabezpečovania primeraných prostriedkov na právne odškodnenie a nápravu spotrebiteľom, ktorí sa stali obeťami týchto praktík, a uplatňovania primeraných postihov proti týmto praktikám; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že zo smernice o nekalých obchodných praktikách (13) vyplýva členským štátom povinnosť zabezpečovania primeraných prostriedkov na právne odškodnenie a nápravu spotrebiteľom, ktorí sa stali obeťami týchto praktík, a uplatňovania primeraných postihov proti týmto praktikám;

| 35. | znovu vyzýva Komisiu, aby iniciovala informačnú kampaň zameranú na európskych občanov, ktorí si kupujú nehnuteľnosť v inom členskom štáte; |
| --- | --- |

35.

znovu vyzýva Komisiu, aby iniciovala informačnú kampaň zameranú na európskych občanov, ktorí si kupujú nehnuteľnosť v inom členskom štáte;

| 36. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Komisii a Rade, vláde a parlamentu Španielskeho kráľovstva a autonómnych regionálnych vlád a zhromaždení, národnému a regionálnym ombudsmanom Španielska a predkladateľom petícií. |
| --- | --- |

36.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Komisii a Rade, vláde a parlamentu Španielskeho kráľovstva a autonómnych regionálnych vlád a zhromaždení, národnému a regionálnym ombudsmanom Španielska a predkladateľom petícií.

---

(1)  Rozsudok z 23. septembra 1998; pozri aj uznesenie Európskeho parlamentu z 21. júna 2007 o výsledkoch vyšetrovacej misie v regiónoch Andalúzia, Valencia a Madrid, ktorá sa uskutočnila v mene Výboru pre petície (Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 340).

(2)  Pozri vyššie uvedené uznesenie z 21. júna 2007 a uznesenie z 13. decembra 2005 o vyjadreniach týkajúcich sa zneužívania zákona upravujúceho urbanistickú činnosť Valencie (Ley reguladora de la actividad urbanística (LRAU) a jeho vplyve na obyvateľov Európy (Petície 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002, 107/2004 a ďalšie) (Ú. v. EÚ C 286 E, 23.11.2006, s. 225).

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114).

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

(6)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

(7)  Smernica Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1).

(8)  Všimnite si najnovšie správy vydané Španielskou národnou bankou, organizáciou Greenpeace a organizáciou Transparency International.

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15); smernica Komisie 2006/70/ES z 1. augusta 2006, ktorou sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu politicky exponovaná osoba, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu (Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29).

(10)  Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40).

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

(12)  Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/198 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/198

---

Štvrtok, 26. marca 2009Stav transatlantických vzťahov po voľbách v USA

P6_TA(2009)0193

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stave transatlantických vzťahov po voľbách v USA (2008/2199(INI))

2010/C 117 E/32

Európsky parlament,

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o transatlantických vzťahoch, najmä na svoje dve uznesenia z 1. júna 2006 o zlepšení vzťahov medzi EÚ a USA v rámci dohody o transatlantickom partnerstve (1) a o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA (2) a na svoje uznesenie z 25. apríla 2007 o transatlantických vzťahoch (3), ako aj na svoje nedávne uznesenie z 5. júna 2008 o samite EÚ/USA (4),

so zreteľom na Transatlantické vyhlásenie o vzťahoch medzi EÚ a USA z roku 1990 a na Novú transatlantickú agendu (NTA) z roku 1995,

so zreteľom na výsledok samitu EÚ a USA, ktorý sa konal 10. júna 2008 v Brde,

so zreteľom na závery neformálneho stretnutia Rady pre všeobecné záležitosti EÚ, ktoré sa uskutočnilo 8. januára 2009 a týkalo sa prioritných oblastí transatlantickej spolupráce počas českého predsedníctva (hospodárska a finančná spolupráca, energetická bezpečnosť, príprava konferencie OSN o zmene klímy a posilnený dialóg o Blízkom východe, Afganistane a Iráne),

so zreteľom na spoločné vyhlásenia prijaté v rámci 64. Transatlantického dialógu zákonodarcov, ktorý sa konal v máji 2008 v Ľubľane, a 65. Transatlantického dialógu zákonodarcov, ktorý sa uskutočnil v decembri 2008 v Miami,

so zreteľom na závery Európskej rady z 11. a 12. decembra 2008,

so zreteľom na vyhlásenie samitu Severoatlantickej rady, ktorý sa konal 3. apríla 2008 v Bukurešti,

so zreteľom na svoje uznesenia o prístupe EÚ, okrem iného, k Blízkemu Východu, Afganistanu, Iránu a Iraku, o OSN a rozvojových cieľoch milénia (RCM) a o energetickej bezpečnosti,

so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0114/2009),

| A. | keďže inauguráciou nového prezidenta USA sa otvára nová etapa v histórii Spojených štátov, keďže inaugurácia je vo svete prijímaná s veľkými očakávaniami a keďže má potenciál dať nový impulz transatlantickému partnerstvu, |
| --- | --- |

A.

keďže inauguráciou nového prezidenta USA sa otvára nová etapa v histórii Spojených štátov, keďže inaugurácia je vo svete prijímaná s veľkými očakávaniami a keďže má potenciál dať nový impulz transatlantickému partnerstvu,

| B. | keďže EÚ je čoraz dôležitejším aktérom na svetovej scéne a keďže EÚ bude môcť zohrávať výraznejšiu a koherentnejšiu úlohu na medzinárodnom poli, len čo nadobudne platnosť Lisabonská zmluva so svojimi nástrojmi v oblasti zahraničnej politiky, |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ je čoraz dôležitejším aktérom na svetovej scéne a keďže EÚ bude môcť zohrávať výraznejšiu a koherentnejšiu úlohu na medzinárodnom poli, len čo nadobudne platnosť Lisabonská zmluva so svojimi nástrojmi v oblasti zahraničnej politiky,

| C. | keďže z prieskumov vyplýva, že väčšina Európanov podporuje myšlienku, že EÚ by mala prevziať poprednejšiu úlohu na svetovej scéne; keďže väčšina Európanov a Američanov cíti, že EÚ a USA by mali v boji proti medzinárodným hrozbám postupovať na základe partnerstva, |
| --- | --- |

C.

keďže z prieskumov vyplýva, že väčšina Európanov podporuje myšlienku, že EÚ by mala prevziať poprednejšiu úlohu na svetovej scéne; keďže väčšina Európanov a Američanov cíti, že EÚ a USA by mali v boji proti medzinárodným hrozbám postupovať na základe partnerstva,

| D. | keďže mnohí Európania očakávajú od novej administratívy USA prístup vyznačujúci sa spoluprácou v medzinárodnej oblasti a posilnenie vzťahov medzi EÚ a USA, založený na vzájomnom rešpekte a porozumení obmedzení a priorít partnera, |
| --- | --- |

D.

keďže mnohí Európania očakávajú od novej administratívy USA prístup vyznačujúci sa spoluprácou v medzinárodnej oblasti a posilnenie vzťahov medzi EÚ a USA, založený na vzájomnom rešpekte a porozumení obmedzení a priorít partnera,

| E. | keďže transatlantické partnerstvo musí zostať i naďalej základným kameňom vonkajšej činnosti EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže transatlantické partnerstvo musí zostať i naďalej základným kameňom vonkajšej činnosti EÚ,

| F. | keďže transatlantické partnerstvo je založené na spoločných kľúčových hodnotách, ako sú demokracia, ľudské práva, zásady právneho štátu a mnohostrannosť, ako aj spoločných cieľoch, akými sú otvorené a integrujúce hospodárstvo a trvalo udržateľný rozvoj, keďže tieto základy zostávajú pevné aj napriek niektorým rozdielom v posledných rokoch, |
| --- | --- |

F.

keďže transatlantické partnerstvo je založené na spoločných kľúčových hodnotách, ako sú demokracia, ľudské práva, zásady právneho štátu a mnohostrannosť, ako aj spoločných cieľoch, akými sú otvorené a integrujúce hospodárstvo a trvalo udržateľný rozvoj, keďže tieto základy zostávajú pevné aj napriek niektorým rozdielom v posledných rokoch,

| G. | keďže EÚ a USA zohrávajú kľúčovú úlohu vo svetovej politike a svetovom hospodárstve a spoločne nesú zodpovednosť za podporu mieru, rešpektovanie ľudských práv a stability a za vyrovnávanie sa s rôznymi celosvetovými hrozbami a výzvami, ako je hlboká finančná kríza, odstraňovanie chudoby a plnenie ďalších RCM, zmenu klímy, energetickú bezpečnosť, terorizmus a šírenie jadrových zbraní, |
| --- | --- |

G.

keďže EÚ a USA zohrávajú kľúčovú úlohu vo svetovej politike a svetovom hospodárstve a spoločne nesú zodpovednosť za podporu mieru, rešpektovanie ľudských práv a stability a za vyrovnávanie sa s rôznymi celosvetovými hrozbami a výzvami, ako je hlboká finančná kríza, odstraňovanie chudoby a plnenie ďalších RCM, zmenu klímy, energetickú bezpečnosť, terorizmus a šírenie jadrových zbraní,

| H. | keďže vo svete, ktorý je čoraz zložitejší, globalizovaný a premenlivý, je v záujme oboch partnerov, tak EÚ, ako aj USA, aby spoločne vytvárali medzinárodné prostredie a jednotne čelili spoločným hrozbám a výzvam, a to na základe medzinárodného práva a multilaterálnych inštitúcií, najmä systému OSN a aby v tomto úsilí vyzvali k spolupráci ďalších partnerov, |
| --- | --- |

H.

keďže vo svete, ktorý je čoraz zložitejší, globalizovaný a premenlivý, je v záujme oboch partnerov, tak EÚ, ako aj USA, aby spoločne vytvárali medzinárodné prostredie a jednotne čelili spoločným hrozbám a výzvam, a to na základe medzinárodného práva a multilaterálnych inštitúcií, najmä systému OSN a aby v tomto úsilí vyzvali k spolupráci ďalších partnerov,

| I. | keďže je potrebné zapojiť do zodpovednosti za poriadok vo svete nových aktérov, pretože – ako podotkol vtedy ešte prezidentský kandidát Barack Obama v júli 2008 v Berlíne –, „žiadny národ, bez ohľadu na jeho veľkosť alebo silu“, nemôže zvládnuť celosvetové výzvy sám, |
| --- | --- |

I.

keďže je potrebné zapojiť do zodpovednosti za poriadok vo svete nových aktérov, pretože – ako podotkol vtedy ešte prezidentský kandidát Barack Obama v júli 2008 v Berlíne –, „žiadny národ, bez ohľadu na jeho veľkosť alebo silu“, nemôže zvládnuť celosvetové výzvy sám,

| J. | keďže vzhľadom na dôležitosť vzťahu EÚ-USA a zodpovednosť za medzinárodný poriadok a vzhľadom na zmeny, ktoré obaja partneri i svet podstupujú, je potrebné, aby partnerstvo EÚ-USA bolo založené na pevnom a modernizovanom základe, ako je nová dohoda o partnerstve, |
| --- | --- |

J.

keďže vzhľadom na dôležitosť vzťahu EÚ-USA a zodpovednosť za medzinárodný poriadok a vzhľadom na zmeny, ktoré obaja partneri i svet podstupujú, je potrebné, aby partnerstvo EÚ-USA bolo založené na pevnom a modernizovanom základe, ako je nová dohoda o partnerstve,

| K. | keďže transatlantické partnerstvo a NATO sú nevyhnutným predpokladom kolektívnej bezpečnosti, |
| --- | --- |

K.

keďže transatlantické partnerstvo a NATO sú nevyhnutným predpokladom kolektívnej bezpečnosti,

| L. | keďže v záujme dosiahnutia cieľa v podobe skutočného integrovaného transatlantického trhu treba pokračovať v činnosti Transatlantickej hospodárskej rady (TEC); keďže na uskutočnenie ráznej reformy medzinárodných hospodárskych inštitúcií za súčasnej krízy je potrebné spoločné vedenie, |
| --- | --- |

L.

keďže v záujme dosiahnutia cieľa v podobe skutočného integrovaného transatlantického trhu treba pokračovať v činnosti Transatlantickej hospodárskej rady (TEC); keďže na uskutočnenie ráznej reformy medzinárodných hospodárskych inštitúcií za súčasnej krízy je potrebné spoločné vedenie,

| M. | keďže HDP EÚ a USA predstavuje viac ako polovicu celosvetového HDP; keďže medzi oboma partnermi existuje najväčšie obojstranné obchodné a investičné partnerstvo na svete, ktoré vytvára podľa Komisie takmer 14 miliónov pracovných miest v EÚ a USA, závislých od transatlantických obchodných a investičných väzieb, |
| --- | --- |

M.

keďže HDP EÚ a USA predstavuje viac ako polovicu celosvetového HDP; keďže medzi oboma partnermi existuje najväčšie obojstranné obchodné a investičné partnerstvo na svete, ktoré vytvára podľa Komisie takmer 14 miliónov pracovných miest v EÚ a USA, závislých od transatlantických obchodných a investičných väzieb,

Bilaterálne inštitucionálne otázky

| 1. | blahoželá Barackovi Obamovi k jeho zvoleniu za prezidenta Spojených štátov amerických; pripomína jeho empatickú oddanosť transatlantickému partnerstvu v prejave, ktorý predniesol v júli 2008 Berlíne a v ktorom uviedol, že „Amerika nemá lepšieho partnera než Európu“, a dodal, že teraz je čas spojiť sa a čeliť výzvam 21. storočia; opätovne zdôrazňuje svoje pozvanie adresované prezidentovi Obamovi, aby predniesol prejav v Európskom parlamente počas svojej prvej oficiálnej návštevy v Európe; |
| --- | --- |

1.

blahoželá Barackovi Obamovi k jeho zvoleniu za prezidenta Spojených štátov amerických; pripomína jeho empatickú oddanosť transatlantickému partnerstvu v prejave, ktorý predniesol v júli 2008 Berlíne a v ktorom uviedol, že „Amerika nemá lepšieho partnera než Európu“, a dodal, že teraz je čas spojiť sa a čeliť výzvam 21. storočia; opätovne zdôrazňuje svoje pozvanie adresované prezidentovi Obamovi, aby predniesol prejav v Európskom parlamente počas svojej prvej oficiálnej návštevy v Európe;

| 2. | vyzýva Radu, členské štáty EÚ a Komisiu, aby posilnili koordináciu a súdržnosť politík EÚ voči novej administratíve USA; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Radu, členské štáty EÚ a Komisiu, aby posilnili koordináciu a súdržnosť politík EÚ voči novej administratíve USA;

| 3. | vyjadruje presvedčenie, že vzťah medzi EÚ a USA je pre EÚ najdôležitejším strategickým partnerstvom; je presvedčený, že koordinovaný postup EÚ a USA v boji s celosvetovými výzvami pri rešpektovaní medzinárodného práva a posilňovaní mnohostrannosti má pre medzinárodné spoločenstvo základný význam; naliehavo vyzýva české predsedníctvo v Rade a Komisiu, aby s novou administratívou USA vytvorili spoločnú agendu krátkodobých ako aj dlhodobých cieľov s ohľadom na bilaterálne otázky, globálne a regionálne problémy a konflikty; |
| --- | --- |

3.

vyjadruje presvedčenie, že vzťah medzi EÚ a USA je pre EÚ najdôležitejším strategickým partnerstvom; je presvedčený, že koordinovaný postup EÚ a USA v boji s celosvetovými výzvami pri rešpektovaní medzinárodného práva a posilňovaní mnohostrannosti má pre medzinárodné spoločenstvo základný význam; naliehavo vyzýva české predsedníctvo v Rade a Komisiu, aby s novou administratívou USA vytvorili spoločnú agendu krátkodobých ako aj dlhodobých cieľov s ohľadom na bilaterálne otázky, globálne a regionálne problémy a konflikty;

| 4. | vrelo víta nasledujúci samit prezidenta Obamu a prezidentov a predsedov vlád 27 členských štátov EÚ, ktorý sa bude konať 5. apríla 2009 v Prahe, a vyjadruje nádej, že toto stretnutie prinesie silný impulz pre posilnenie transatlantických vzťahov a vytvorenie spoločnej agendy; |
| --- | --- |

4.

vrelo víta nasledujúci samit prezidenta Obamu a prezidentov a predsedov vlád 27 členských štátov EÚ, ktorý sa bude konať 5. apríla 2009 v Prahe, a vyjadruje nádej, že toto stretnutie prinesie silný impulz pre posilnenie transatlantických vzťahov a vytvorenie spoločnej agendy;

| 5. | zdôrazňuje, že súčasný spád udalostí by sa mal využiť aj na zlepšenie a obnovenie rámca transatlantických vzťahov; trvá na tom, že je potrebné nahradiť súčasnú NTA z roku 1995 novou dohodou o transatlantickom partnerstve, ktorou by sa stanovil stabilnejší a modernejší základ pre tieto vzťahy; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že súčasný spád udalostí by sa mal využiť aj na zlepšenie a obnovenie rámca transatlantických vzťahov; trvá na tom, že je potrebné nahradiť súčasnú NTA z roku 1995 novou dohodou o transatlantickom partnerstve, ktorou by sa stanovil stabilnejší a modernejší základ pre tieto vzťahy;

| 6. | považuje za vhodné, aby sa rokovania o novej dohode začali hneď po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy tak, aby sa mohli dovŕšiť do roku 2012; |
| --- | --- |

6.

považuje za vhodné, aby sa rokovania o novej dohode začali hneď po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy tak, aby sa mohli dovŕšiť do roku 2012;

| 7. | vyjadruje presvedčenie, že TEC ako orgán zodpovedný za posilňovanie hospodárskej integrácie a regulačnej spolupráce by sa mala zahrnúť do novej dohody; víta skutočnosť, že TEC poskytujú poradenstvo viaceré zúčastnené strany vrátane zástupcov podnikov, a žiada, aby sa porovnateľná úloha zverila aj zástupcom odborového hnutia na oboch stranách Atlantiku; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje presvedčenie, že TEC ako orgán zodpovedný za posilňovanie hospodárskej integrácie a regulačnej spolupráce by sa mala zahrnúť do novej dohody; víta skutočnosť, že TEC poskytujú poradenstvo viaceré zúčastnené strany vrátane zástupcov podnikov, a žiada, aby sa porovnateľná úloha zverila aj zástupcom odborového hnutia na oboch stranách Atlantiku;

| 8. | odporúča, aby sa samity EÚ – USA konali dvakrát ročne s cieľom stanoviť pre partnerstvo strategické smerovanie a dať mu impulz a aby sa na nich vykonávala primeraná kontrola vykonávania stanovených cieľov; |
| --- | --- |

8.

odporúča, aby sa samity EÚ – USA konali dvakrát ročne s cieľom stanoviť pre partnerstvo strategické smerovanie a dať mu impulz a aby sa na nich vykonávala primeraná kontrola vykonávania stanovených cieľov;

| 9. | zastáva názor, že novou dohodou by sa mal ustanoviť orgán na systematickú konzultáciu na vysokej úrovni a koordináciu v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky; odporúča, aby tomuto orgánu predsedal vysoký predstaviteľ/podpredseda Komisie na strane EÚ a minister zahraničných vecí na strane USA a aby zasadal minimálne každé tri mesiace bez toho, aby boli dotknuté neformálne kontakty; navrhuje, že tento nástroj by sa mohol nazývať Transatlantická politická rada; |
| --- | --- |

9.

zastáva názor, že novou dohodou by sa mal ustanoviť orgán na systematickú konzultáciu na vysokej úrovni a koordináciu v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky; odporúča, aby tomuto orgánu predsedal vysoký predstaviteľ/podpredseda Komisie na strane EÚ a minister zahraničných vecí na strane USA a aby zasadal minimálne každé tri mesiace bez toho, aby boli dotknuté neformálne kontakty; navrhuje, že tento nástroj by sa mohol nazývať Transatlantická politická rada;

| 10. | opätovne potvrdzuje, že novou dohodou by sa mal súčasný Transatlantický dialóg zákonodarcov ďalej rozvinúť do transatlantického zhromaždenia, ktoré by slúžilo ako fórum pre parlamentný dialóg, stanovenie cieľov a spoločnú parlamentnú kontrolu vykonávania dohody ako aj na koordináciu práce medzi Európskym parlamentom a Kongresom USA v otázkach spoločného záujmu vrátane úzkej spolupráce výborov a spravodajcov z obidvoch strán; domnieva sa, že toto zhromaždenie by malo zasadať v pléne dvakrát ročne a pozostávať z rovnakého počtu poslancov Európskeho parlamentu a zástupcov oboch komôr Kongresu USA; zastáva názor, že zhromaždenie by mohlo na účel prípravy plenárnych zasadnutí vytvoriť pracovné skupiny; opätovne zdôrazňuje, že v rámci zhromaždenia by sa mal vytvoriť legislatívny systém včasného varovania; je presvedčený, že za posilnenie spolupráce medzi legislatívnymi výbormi a spravodajcami Európskeho parlamentu a Kongresu USA v otázkach legislatívy, ktoré sú relevantné z hľadiska ďalšej integrácie transatlantického trhu a najmä z hľadiska práce TEC by mal byť zodpovedný riadiaci výbor; |
| --- | --- |

10.

opätovne potvrdzuje, že novou dohodou by sa mal súčasný Transatlantický dialóg zákonodarcov ďalej rozvinúť do transatlantického zhromaždenia, ktoré by slúžilo ako fórum pre parlamentný dialóg, stanovenie cieľov a spoločnú parlamentnú kontrolu vykonávania dohody ako aj na koordináciu práce medzi Európskym parlamentom a Kongresom USA v otázkach spoločného záujmu vrátane úzkej spolupráce výborov a spravodajcov z obidvoch strán; domnieva sa, že toto zhromaždenie by malo zasadať v pléne dvakrát ročne a pozostávať z rovnakého počtu poslancov Európskeho parlamentu a zástupcov oboch komôr Kongresu USA; zastáva názor, že zhromaždenie by mohlo na účel prípravy plenárnych zasadnutí vytvoriť pracovné skupiny; opätovne zdôrazňuje, že v rámci zhromaždenia by sa mal vytvoriť legislatívny systém včasného varovania; je presvedčený, že za posilnenie spolupráce medzi legislatívnymi výbormi a spravodajcami Európskeho parlamentu a Kongresu USA v otázkach legislatívy, ktoré sú relevantné z hľadiska ďalšej integrácie transatlantického trhu a najmä z hľadiska práce TEC by mal byť zodpovedný riadiaci výbor;

| 11. | domnieva sa, že TEC a Transatlantická politická rada by mali priebežne informovať transatlantické zhromaždenie o svojich činnostiach, vrátane práva uskutočňovať vypočutie zástupcov týchto rád, a že transatlantické zhromaždenie by malo mať možnosť predkladať návrhy týmto radám a samitom EÚ – USA; žiada, aby sa okrem posilnenia úlohy parlamentných zástupcov v rámci TEC na otváraciu schôdzu rokovaní obidvoch rád, ako aj na samity EÚ – USA pozývali obidvaja spolupredsedovia transatlantického zhromaždenia; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že TEC a Transatlantická politická rada by mali priebežne informovať transatlantické zhromaždenie o svojich činnostiach, vrátane práva uskutočňovať vypočutie zástupcov týchto rád, a že transatlantické zhromaždenie by malo mať možnosť predkladať návrhy týmto radám a samitom EÚ – USA; žiada, aby sa okrem posilnenia úlohy parlamentných zástupcov v rámci TEC na otváraciu schôdzu rokovaní obidvoch rád, ako aj na samity EÚ – USA pozývali obidvaja spolupredsedovia transatlantického zhromaždenia;

| 12. | vyzýva Kongres USA, aby v plnej spolupráci s Európskym parlamentom zvážil možnosť vytvorenia kontaktnej kancelárie Kongresu USA v Bruseli; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Kongres USA, aby v plnej spolupráci s Európskym parlamentom zvážil možnosť vytvorenia kontaktnej kancelárie Kongresu USA v Bruseli;

| 13. | vyzýva generálneho tajomníka Európskeho parlamentu, aby veľmi rýchlo pristúpil k vykonávaniu rozhodnutia predsedníctva z 11. decembra 2006 o vyslaní úradníka do Washingtonu ako styčného úradníka; |
| --- | --- |

13.

vyzýva generálneho tajomníka Európskeho parlamentu, aby veľmi rýchlo pristúpil k vykonávaniu rozhodnutia predsedníctva z 11. decembra 2006 o vyslaní úradníka do Washingtonu ako styčného úradníka;

| 14. | trvá na tom, že spoločný program výmenných pobytov zamestnancov prináša výhody, a vyzýva generálneho tajomníka Európskeho parlamentu, aby spolu so zamestnancami Snemovne reprezentantov a Senátu USA preskúmal možnosť vypracovania spoločného memoranda o výmenných pobytoch zamestnancov podobného memorandu medzi Európskym parlamentom a sekretariátom OSN; |
| --- | --- |

14.

trvá na tom, že spoločný program výmenných pobytov zamestnancov prináša výhody, a vyzýva generálneho tajomníka Európskeho parlamentu, aby spolu so zamestnancami Snemovne reprezentantov a Senátu USA preskúmal možnosť vypracovania spoločného memoranda o výmenných pobytoch zamestnancov podobného memorandu medzi Európskym parlamentom a sekretariátom OSN;

| 15. | zdôrazňuje, že toto transatlantické partnerstvo musí mať podporu v podobe hlbokého porozumenia a užších väzieb medzi občianskymi spoločnosťami zúčastnených strán; trvá na tom, že je potrebné zintenzívniť výmeny medzi študentmi, mladými ľuďmi a ďalšími aktérmi občianskej spoločnosti z oboch strán s cieľom zabezpečiť, aby si súčasné a budúce generácie navzájom porozumeli a zostali aj naďalej odhodlané angažovať sa pre toto partnerstvo; domnieva sa, že podpora pre túto iniciatívu by sa mala poskytnúť z rozpočtu EÚ na rok 2010 a z rozpočtu príslušných inštitúcií USA, aby sa zabezpečil jej účinný rozvoj; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že toto transatlantické partnerstvo musí mať podporu v podobe hlbokého porozumenia a užších väzieb medzi občianskymi spoločnosťami zúčastnených strán; trvá na tom, že je potrebné zintenzívniť výmeny medzi študentmi, mladými ľuďmi a ďalšími aktérmi občianskej spoločnosti z oboch strán s cieľom zabezpečiť, aby si súčasné a budúce generácie navzájom porozumeli a zostali aj naďalej odhodlané angažovať sa pre toto partnerstvo; domnieva sa, že podpora pre túto iniciatívu by sa mala poskytnúť z rozpočtu EÚ na rok 2010 a z rozpočtu príslušných inštitúcií USA, aby sa zabezpečil jej účinný rozvoj;

| 16. | s potešením víta rastúcu prítomnosť amerických organizácií v Bruseli a najmä ich oddanosť EÚ, jej inštitúciám a posilňovaniu partnerstva EÚ – USA; zdôrazňuje, že európske organizácie musia s rovnakým odhodlaním fungovať vo Washingtone s cieľom zvýšiť prestíž EÚ a propagovať európsky pohľad na transatlantické a globálne otázky v politických kruhoch USA; uvedomuje si, že európske inštitúcie často nemajú zdroje porovnateľné so zdrojmi, ktoré majú k dispozícii ich americkí partneri; preto navrhuje, aby sa finančné prostriedky poskytli prioritne na projekty, ktoré organizujú európske organizácie a ktoré sú zamerané na posilnenie povedomia a chápania európskych otázok a perspektív v USA; |
| --- | --- |

16.

s potešením víta rastúcu prítomnosť amerických organizácií v Bruseli a najmä ich oddanosť EÚ, jej inštitúciám a posilňovaniu partnerstva EÚ – USA; zdôrazňuje, že európske organizácie musia s rovnakým odhodlaním fungovať vo Washingtone s cieľom zvýšiť prestíž EÚ a propagovať európsky pohľad na transatlantické a globálne otázky v politických kruhoch USA; uvedomuje si, že európske inštitúcie často nemajú zdroje porovnateľné so zdrojmi, ktoré majú k dispozícii ich americkí partneri; preto navrhuje, aby sa finančné prostriedky poskytli prioritne na projekty, ktoré organizujú európske organizácie a ktoré sú zamerané na posilnenie povedomia a chápania európskych otázok a perspektív v USA;

| 17. | vyzýva EÚ a USA, aby zintenzívnili svoju spoluprácu v oblasti kultúry a aby naďalej posilňovali a podporovali vzájomné výhody, ktoré prinášajú kultúrne výmeny; |
| --- | --- |

17.

vyzýva EÚ a USA, aby zintenzívnili svoju spoluprácu v oblasti kultúry a aby naďalej posilňovali a podporovali vzájomné výhody, ktoré prinášajú kultúrne výmeny;

| 18. | zdôrazňuje význam užšej spolupráce pri vesmírnych programoch, najmä medzi ESA (Európskou vesmírnou agentúrou) a NASA; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje význam užšej spolupráce pri vesmírnych programoch, najmä medzi ESA (Európskou vesmírnou agentúrou) a NASA;

Globálne výzvy

| 19. | naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby uplatňovali efektívny viacstranný prístup so zapojením nových aktérov v duchu spoločnej zodpovednosti za poriadok vo svete, rešpektovanie medzinárodného práva a spoločné problémy; trvá na tom, aby EÚ a USA zintenzívnili úsilie zamerané na uskutočnenie reformnej agendy OSN vrátane reformy Bezpečnostnej rady OSN a ostatných viacstranných fór v rámci globálneho usporiadania; |
| --- | --- |

19.

naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby uplatňovali efektívny viacstranný prístup so zapojením nových aktérov v duchu spoločnej zodpovednosti za poriadok vo svete, rešpektovanie medzinárodného práva a spoločné problémy; trvá na tom, aby EÚ a USA zintenzívnili úsilie zamerané na uskutočnenie reformnej agendy OSN vrátane reformy Bezpečnostnej rady OSN a ostatných viacstranných fór v rámci globálneho usporiadania;

| 20. | vyzýva oboch partnerov, aby podporovali rešpektovanie ľudských práv vo svete ako kľúčový prvok svojej politiky; zdôrazňuje potrebu intenzívnej koordinácie v oblasti preventívnej a krízovej diplomacie, ako aj v súvislosti s koordinovanou a účinnou reakciou na nebezpečenstvo pandémie a núdzové humanitárne situácie; vyzýva novú administratívu USA, aby ratifikovala Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu a pristúpila k nemu; opakuje svoju výzvu na zrušenie trestu smrti; |
| --- | --- |

20.

vyzýva oboch partnerov, aby podporovali rešpektovanie ľudských práv vo svete ako kľúčový prvok svojej politiky; zdôrazňuje potrebu intenzívnej koordinácie v oblasti preventívnej a krízovej diplomacie, ako aj v súvislosti s koordinovanou a účinnou reakciou na nebezpečenstvo pandémie a núdzové humanitárne situácie; vyzýva novú administratívu USA, aby ratifikovala Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu a pristúpila k nemu; opakuje svoju výzvu na zrušenie trestu smrti;

| 21. | vyzýva oboch partnerov, aby odhodlane prispievali k dosahovaniu RCM, najmä v Afrike, ktoré nesmú byť ohrozené hospodárskou krízou, a aby preskúmali možnosti koordinovaného postupu v týchto oblastiach; vyzýva oboch partnerov, aby dodržali svoje záväzky použiť 0,7 % svojho HDP na rozvojovú spoluprácu; |
| --- | --- |

21.

vyzýva oboch partnerov, aby odhodlane prispievali k dosahovaniu RCM, najmä v Afrike, ktoré nesmú byť ohrozené hospodárskou krízou, a aby preskúmali možnosti koordinovaného postupu v týchto oblastiach; vyzýva oboch partnerov, aby dodržali svoje záväzky použiť 0,7 % svojho HDP na rozvojovú spoluprácu;

| 22. | vyzýva oboch partnerov, aby spoločne viedli viacstranné úsilie, začaté na konferencii vo Washingtone 15. novembra 2008, o vyriešenie súčasnej finančnej a hospodárskej krízy a reformu medzinárodného finančného systému, Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu, aby zapájali nové mocnosti a zároveň aby odolávali protekcionizmu a presadzovali úspešné zavŕšenie dauhaského kola rokovaní Svetovej obchodnej organizácie; |
| --- | --- |

22.

vyzýva oboch partnerov, aby spoločne viedli viacstranné úsilie, začaté na konferencii vo Washingtone 15. novembra 2008, o vyriešenie súčasnej finančnej a hospodárskej krízy a reformu medzinárodného finančného systému, Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu, aby zapájali nové mocnosti a zároveň aby odolávali protekcionizmu a presadzovali úspešné zavŕšenie dauhaského kola rokovaní Svetovej obchodnej organizácie;

| 23. | víta rozhodný záväzok nového prezidenta USA v súvislosti s riešením problému zmeny klímy; naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby prevzali vedenie a na konferencii v Kodani, ktorá sa má konať v roku 2009, dosiahli ambicióznu dohodu na obdobie po roku 2012, ktorá by zahŕňala všetky príslušné krajiny, ktoré sa podieľajú na emisiách skleníkových plynov, a zaviazala ich k plneniu povinných strednodobých a dlhodobých cieľov; |
| --- | --- |

23.

víta rozhodný záväzok nového prezidenta USA v súvislosti s riešením problému zmeny klímy; naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby prevzali vedenie a na konferencii v Kodani, ktorá sa má konať v roku 2009, dosiahli ambicióznu dohodu na obdobie po roku 2012, ktorá by zahŕňala všetky príslušné krajiny, ktoré sa podieľajú na emisiách skleníkových plynov, a zaviazala ich k plneniu povinných strednodobých a dlhodobých cieľov;

| 24. | vyzýva na užšiu spoluprácu medzi EÚ a USA v oblasti energetiky; naliehavo žiada, aby sa účinná koordinácia ich prístupu ku krajinám produkujúcim energiu a posilnenie rozmanitosti dodávok, zdrojov a druhov dopravy považovali za prioritu; obhajuje užšiu vedeckú a technickú spoluprácu v oblasti energetiky a energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

24.

vyzýva na užšiu spoluprácu medzi EÚ a USA v oblasti energetiky; naliehavo žiada, aby sa účinná koordinácia ich prístupu ku krajinám produkujúcim energiu a posilnenie rozmanitosti dodávok, zdrojov a druhov dopravy považovali za prioritu; obhajuje užšiu vedeckú a technickú spoluprácu v oblasti energetiky a energetickej účinnosti;

| 25. | upozorňuje na správu Národnej spravodajskej rady (National Intelligence Council, NIC) pod názvom Globálne trendy do roku 2025: zmenený svet (Global Trends 2025: A Transformed World) a vzhľadom na potrebu dlhodobého strategického myslenia v politických otázkach v rámci inštitúcií EÚ naliehavo vyzýva české predsedníctvo (od januára do júna 2009) a švédske predsedníctvo (od júna do decembra 2009), aby sa usilovali vytvoriť systém analýzy podobný systému, ktorý používa NIC, s cieľom stanoviť dlhodobé trendy z perspektívy EÚ, pričom by mali úzko spolupracovať s Inštitútom EÚ pre bezpečnostné štúdie; je presvedčený o tom, že tento krok uľahčí dialóg o hlavných strategických otázkach, ktorým bude transatlantické partnerstvo čeliť z dlhodobého hľadiska; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na správu Národnej spravodajskej rady (National Intelligence Council, NIC) pod názvom Globálne trendy do roku 2025: zmenený svet (Global Trends 2025: A Transformed World) a vzhľadom na potrebu dlhodobého strategického myslenia v politických otázkach v rámci inštitúcií EÚ naliehavo vyzýva české predsedníctvo (od januára do júna 2009) a švédske predsedníctvo (od júna do decembra 2009), aby sa usilovali vytvoriť systém analýzy podobný systému, ktorý používa NIC, s cieľom stanoviť dlhodobé trendy z perspektívy EÚ, pričom by mali úzko spolupracovať s Inštitútom EÚ pre bezpečnostné štúdie; je presvedčený o tom, že tento krok uľahčí dialóg o hlavných strategických otázkach, ktorým bude transatlantické partnerstvo čeliť z dlhodobého hľadiska;

Regionálne otázky

| 26. | zdôrazňuje, že mierové a spravodlivé urovnanie konfliktu na Blízkom Východe má zásadný význam, a víta skutočnosť, že bude predstavovať jednu z najnaliehavejších priorít novej administratívy USA; žiada vládu USA, aby svoju činnosť úzko koordinovala s EÚ a aby zapájala kvarteto; víta skoré menovanie osobitného vyslanca USA pre Blízky Východ, ktorým sa stal bývalý senátor George Mitchell; zdôrazňuje, že obaja partneri by sa mali snažiť o zintenzívnenie rokovaní na základe plánov a záverov konferencie v Annapolise s cieľom dosiahnuť riešenie, ktorého výsledkom budú dva štáty; naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby úzko spolupracovali v záujme zmeny súčasného krehkého prímeria v Gaze na prímerie pevné a trvácne, a aby zároveň angažovali regionálnych aktérov a prispievali k plneniu cieľov rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1860 z 8. januára 2009 (S/RES/1860(2009)), ako je okamžitá humanitárna pomoc obyvateľstvu Gazy a záruky toho, že sa zabráni nezákonnému obchodovaniu so zbraňami a muníciou a skončí sa blokáda Gazy; vyzýva transatlantických partnerov, aby podporovali snahy o zmierenie v rámci Palestíny a poukazuje na význam zlepšenia životných podmienok Palestínčanov zo Západného brehu a Gazy vrátane obnovy Gazy; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že mierové a spravodlivé urovnanie konfliktu na Blízkom Východe má zásadný význam, a víta skutočnosť, že bude predstavovať jednu z najnaliehavejších priorít novej administratívy USA; žiada vládu USA, aby svoju činnosť úzko koordinovala s EÚ a aby zapájala kvarteto; víta skoré menovanie osobitného vyslanca USA pre Blízky Východ, ktorým sa stal bývalý senátor George Mitchell; zdôrazňuje, že obaja partneri by sa mali snažiť o zintenzívnenie rokovaní na základe plánov a záverov konferencie v Annapolise s cieľom dosiahnuť riešenie, ktorého výsledkom budú dva štáty; naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby úzko spolupracovali v záujme zmeny súčasného krehkého prímeria v Gaze na prímerie pevné a trvácne, a aby zároveň angažovali regionálnych aktérov a prispievali k plneniu cieľov rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1860 z 8. januára 2009 (S/RES/1860(2009)), ako je okamžitá humanitárna pomoc obyvateľstvu Gazy a záruky toho, že sa zabráni nezákonnému obchodovaniu so zbraňami a muníciou a skončí sa blokáda Gazy; vyzýva transatlantických partnerov, aby podporovali snahy o zmierenie v rámci Palestíny a poukazuje na význam zlepšenia životných podmienok Palestínčanov zo Západného brehu a Gazy vrátane obnovy Gazy;

| 27. | naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby spolupracovali na obnovení stratégií podporujúcich úsilie o posilnenie rešpektovania ľudských práv a demokracie na Blízkom Východe s využitím svojej ekonomickej a mäkkej sily v tomto regióne; |
| --- | --- |

27.

naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby spolupracovali na obnovení stratégií podporujúcich úsilie o posilnenie rešpektovania ľudských práv a demokracie na Blízkom Východe s využitím svojej ekonomickej a mäkkej sily v tomto regióne;

| 28. | zdôrazňuje, že v Afganistane sú v hre hodnoty, bezpečnosť a dôveryhodnosť transatlantického spoločenstva; naliehavo vyzýva EÚ, USA, NATO a OSN, aby predložili novú spoločnú strategickú koncepciu, ktorá by v plnej miere spájala prvky medzinárodného záväzku, s cieľom zvýšiť bezpečnosť vo všetkých regiónoch, posilniť afganské vládne a miestne orgány a poskytnúť pomoc v oblasti národnej obnovy a pri budovaní prosperity v úzkej spolupráci so susednými štátmi; domnieva sa, že konečným cieľom musí byť postupné odovzdanie zodpovednosti za bezpečnosť a stabilitu afganským orgánom; pripomína rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1833 z 22. septembra 2008 (S/RES/1833(2008)), v ktorej sú všetky afganské strany a skupiny nabádané k tomu, aby sa konštruktívnym spôsobom zapájali do politického dialógu a vyhýbali sa používaniu násilia; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že v Afganistane sú v hre hodnoty, bezpečnosť a dôveryhodnosť transatlantického spoločenstva; naliehavo vyzýva EÚ, USA, NATO a OSN, aby predložili novú spoločnú strategickú koncepciu, ktorá by v plnej miere spájala prvky medzinárodného záväzku, s cieľom zvýšiť bezpečnosť vo všetkých regiónoch, posilniť afganské vládne a miestne orgány a poskytnúť pomoc v oblasti národnej obnovy a pri budovaní prosperity v úzkej spolupráci so susednými štátmi; domnieva sa, že konečným cieľom musí byť postupné odovzdanie zodpovednosti za bezpečnosť a stabilitu afganským orgánom; pripomína rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1833 z 22. septembra 2008 (S/RES/1833(2008)), v ktorej sú všetky afganské strany a skupiny nabádané k tomu, aby sa konštruktívnym spôsobom zapájali do politického dialógu a vyhýbali sa používaniu násilia;

| 29. | vyzýva EÚ a USA, aby vypracovali spoločnú stratégiu postupu s ohľadom na Pakistan zameranú na posilnenie jeho demokratických inštitúcií, zásad právneho štátu a jeho schopnosť bojovať proti terorizmu a zároveň aby podporovali zapojenie Pakistanu do zodpovednosti za stabilitu v regióne vrátane bezpečnosti na afganských hraniciach a úplnú vládnu kontrolu nad pakistanskými hraničnými provinciami a kmeňovými územiami; víta nomináciu Richarda Holbrooka ako jediného osobitného vyslanca pre oblasť Pakistanu a Afganistanu; |
| --- | --- |

29.

vyzýva EÚ a USA, aby vypracovali spoločnú stratégiu postupu s ohľadom na Pakistan zameranú na posilnenie jeho demokratických inštitúcií, zásad právneho štátu a jeho schopnosť bojovať proti terorizmu a zároveň aby podporovali zapojenie Pakistanu do zodpovednosti za stabilitu v regióne vrátane bezpečnosti na afganských hraniciach a úplnú vládnu kontrolu nad pakistanskými hraničnými provinciami a kmeňovými územiami; víta nomináciu Richarda Holbrooka ako jediného osobitného vyslanca pre oblasť Pakistanu a Afganistanu;

| 30. | zdôrazňuje, že iránsky jadrový program ohrozuje systém nešírenia jadrových zbraní a stabilitu v regióne a vo svete; víta vyhlásenie prezidenta Obamu, že sa posúdia priame kontakty s iránskou stranou, a podporuje cieľ, o dosiahnutie ktorého sa spoločne usilujú obaja partneri, ktorým je nájsť prostredníctvom rokovaní riešenie problému s Iránom, v nadväznosti na dvojitú stratégiu dialógu a sankcií a v koordinácii s ostatnými členmi Bezpečnostnej rady a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu; domnieva sa, že akékoľvek iniciatívy týkajúce sa Iránu, s ktorými možno vyjde jeden z partnerov, sa musia navzájom úzko koordinovať v duchu dôvery a transparentnosti; vyzýva transatlantických partnerov, aby čo najskôr definovali možný spoločný prístup k Iránu a nečakali, kým sa tejto otázke bude treba naliehavo venovať; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že iránsky jadrový program ohrozuje systém nešírenia jadrových zbraní a stabilitu v regióne a vo svete; víta vyhlásenie prezidenta Obamu, že sa posúdia priame kontakty s iránskou stranou, a podporuje cieľ, o dosiahnutie ktorého sa spoločne usilujú obaja partneri, ktorým je nájsť prostredníctvom rokovaní riešenie problému s Iránom, v nadväznosti na dvojitú stratégiu dialógu a sankcií a v koordinácii s ostatnými členmi Bezpečnostnej rady a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu; domnieva sa, že akékoľvek iniciatívy týkajúce sa Iránu, s ktorými možno vyjde jeden z partnerov, sa musia navzájom úzko koordinovať v duchu dôvery a transparentnosti; vyzýva transatlantických partnerov, aby čo najskôr definovali možný spoločný prístup k Iránu a nečakali, kým sa tejto otázke bude treba naliehavo venovať;

| 31. | víta ratifikáciu dohody medzi USA a Irakom o prítomnosti vojenských síl USA v Iraku; zdôrazňuje, že EÚ je pripravená pokračovať v poskytovaní pomoci pri obnove Iraku, najmä so zameraním na zásady právneho štátu, rešpektovanie ľudských práv, upevnenie štátnych inštitúcií, ako aj na podporu hospodárskeho rozvoja Iraku a jeho opätovné začlenenie do svetového hospodárstva; vyzýva partnerov, aby koordinovaným úsilím pokračovali v spolupráci s irackou vládou a OSN s cieľom zvýšiť stabilitu a posilniť národné zmierenie a prispieť k jednote a nezávislosti Iraku; |
| --- | --- |

31.

víta ratifikáciu dohody medzi USA a Irakom o prítomnosti vojenských síl USA v Iraku; zdôrazňuje, že EÚ je pripravená pokračovať v poskytovaní pomoci pri obnove Iraku, najmä so zameraním na zásady právneho štátu, rešpektovanie ľudských práv, upevnenie štátnych inštitúcií, ako aj na podporu hospodárskeho rozvoja Iraku a jeho opätovné začlenenie do svetového hospodárstva; vyzýva partnerov, aby koordinovaným úsilím pokračovali v spolupráci s irackou vládou a OSN s cieľom zvýšiť stabilitu a posilniť národné zmierenie a prispieť k jednote a nezávislosti Iraku;

| 32. | naliehavo vyzýva obidve strany na úzku koordináciu svojich politík voči Rusku; s vedomím dôležitosti Ruska ako susednej krajiny, jeho previazanosti s EÚ a jeho úlohy ako dôležitého aktéra na regionálnej a globálnej úrovni zdôrazňuje význam budovania konštruktívnej spolupráce s Ruskom v otázkach výziev, hrozieb a príležitostí spoločného záujmu vrátane otázok bezpečnosti, odzbrojenia a nešírenia jadrových zbraní pri rešpektovaní demokratických zásad, noriem v oblasti ľudských práv a medzinárodného práva; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilniť vzájomnú dôveru medzi transatlantickými partnermi a Ruskom a zintenzívniť spoluprácu v rámci Rady NATO – Rusko; vyzýva oboch transatlantických partnerov, aby úzko koordinovali svoj prístup k akejkoľvek reforme európskeho usporiadania v oblasti bezpečnosti pri dodržiavaní zásad OBSE a zachovávaní súdržnosti NATO; domnieva sa, že vývoj tejto štruktúry, ktorá zahŕňa tiež medzinárodné dohody ako je Zmluva o konvenčných ozbrojených silách v Európe, sa musí riešiť v dialógu s Ruskom ako aj ďalšími nečlenskými štátmi EÚ, ktoré sú členmi OBSE; |
| --- | --- |

32.

naliehavo vyzýva obidve strany na úzku koordináciu svojich politík voči Rusku; s vedomím dôležitosti Ruska ako susednej krajiny, jeho previazanosti s EÚ a jeho úlohy ako dôležitého aktéra na regionálnej a globálnej úrovni zdôrazňuje význam budovania konštruktívnej spolupráce s Ruskom v otázkach výziev, hrozieb a príležitostí spoločného záujmu vrátane otázok bezpečnosti, odzbrojenia a nešírenia jadrových zbraní pri rešpektovaní demokratických zásad, noriem v oblasti ľudských práv a medzinárodného práva; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilniť vzájomnú dôveru medzi transatlantickými partnermi a Ruskom a zintenzívniť spoluprácu v rámci Rady NATO – Rusko; vyzýva oboch transatlantických partnerov, aby úzko koordinovali svoj prístup k akejkoľvek reforme európskeho usporiadania v oblasti bezpečnosti pri dodržiavaní zásad OBSE a zachovávaní súdržnosti NATO; domnieva sa, že vývoj tejto štruktúry, ktorá zahŕňa tiež medzinárodné dohody ako je Zmluva o konvenčných ozbrojených silách v Európe, sa musí riešiť v dialógu s Ruskom ako aj ďalšími nečlenskými štátmi EÚ, ktoré sú členmi OBSE;

| 33. | víta nedávne vyhlásenie viceprezidenta USA, Joea Bidena, na konferencii o európskej bezpečnosti v Mníchove, v ktorom naznačil, že USA budú pokračovať v konzultáciách o protiraketovom obrannom systéme USA so svojimi spojencami v NATO a Rusku a dodal, že nová administratíva zváži náklady a účinnosť tohto systému; berie na vedomie určité signály z Ruska, že by pozastavilo svoje plány na umiestnenie rakiet krátkeho doletu Iskander v Kaliningrade; |
| --- | --- |

33.

víta nedávne vyhlásenie viceprezidenta USA, Joea Bidena, na konferencii o európskej bezpečnosti v Mníchove, v ktorom naznačil, že USA budú pokračovať v konzultáciách o protiraketovom obrannom systéme USA so svojimi spojencami v NATO a Rusku a dodal, že nová administratíva zváži náklady a účinnosť tohto systému; berie na vedomie určité signály z Ruska, že by pozastavilo svoje plány na umiestnenie rakiet krátkeho doletu Iskander v Kaliningrade;

| 34. | vyzýva EÚ a USA, aby vytvorili spoločnú stratégiu týkajúcu sa šiestich východoeurópskych krajín (Moldavska, Ukrajiny, Gruzínska, Arménska, Azerbajdžanu a Bieloruska) zapojených do európskej susedskej politiky, s cieľom dosiahnuť konkrétne a trvalé výsledky pri realizácii nového Východného partnerstva a Čiernomorskej synergie; |
| --- | --- |

34.

vyzýva EÚ a USA, aby vytvorili spoločnú stratégiu týkajúcu sa šiestich východoeurópskych krajín (Moldavska, Ukrajiny, Gruzínska, Arménska, Azerbajdžanu a Bieloruska) zapojených do európskej susedskej politiky, s cieľom dosiahnuť konkrétne a trvalé výsledky pri realizácii nového Východného partnerstva a Čiernomorskej synergie;

| 35. | naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby venovali osobitnú pozornosť Latinskej Amerike a najmä jej regionálnym organizáciám, koordinovali úsilie zamerané na podporu upevnenia demokracie, rešpektovania ľudských práv, dobrej správy vecí verejných, boja proti chudobe, posilnenia sociálnej súdržnosti, trhového hospodárstva, zásad právneho štátu vrátane boja proti organizovanému zločinu a obchodovaniu s drogami a podporovali regionálnu integráciu, ako aj spoluprácu v oblasti zmeny klímy; |
| --- | --- |

35.

naliehavo vyzýva oboch partnerov, aby venovali osobitnú pozornosť Latinskej Amerike a najmä jej regionálnym organizáciám, koordinovali úsilie zamerané na podporu upevnenia demokracie, rešpektovania ľudských práv, dobrej správy vecí verejných, boja proti chudobe, posilnenia sociálnej súdržnosti, trhového hospodárstva, zásad právneho štátu vrátane boja proti organizovanému zločinu a obchodovaniu s drogami a podporovali regionálnu integráciu, ako aj spoluprácu v oblasti zmeny klímy;

| 36. | takisto odporúča presadzovanie spoločného prístupu voči ostatným dôležitým geopolitickým aktérom, ako sú Čína, India alebo Japonsko, ako aj k rôznym krízam a problémom v subsaharskej Afrike; |
| --- | --- |

36.

takisto odporúča presadzovanie spoločného prístupu voči ostatným dôležitým geopolitickým aktérom, ako sú Čína, India alebo Japonsko, ako aj k rôznym krízam a problémom v subsaharskej Afrike;

Otázky týkajúce sa obrany, kontroly zbrojenia a bezpečnosti

| 37. | zdôrazňuje dôležitosť NATO ako základného kameňa transatlantickej bezpečnosti; víta rozhodnutie Európskej rady z decembra 2008 posilniť strategické partnerstvo medzi EÚ a NATO a vyzýva oboch partnerov, aby v záujme zlepšenia spolupráce medzi týmito dvoma organizáciami urýchlili vytvorenie skupiny EÚ – USA na vysokej úrovni; navrhuje, aby sa diskutovalo o význame euroatlantickej bezpečnostnej stratégie, pričom by sa mohli definovať spoločné bezpečnostné obavy a záujmy; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje dôležitosť NATO ako základného kameňa transatlantickej bezpečnosti; víta rozhodnutie Európskej rady z decembra 2008 posilniť strategické partnerstvo medzi EÚ a NATO a vyzýva oboch partnerov, aby v záujme zlepšenia spolupráce medzi týmito dvoma organizáciami urýchlili vytvorenie skupiny EÚ – USA na vysokej úrovni; navrhuje, aby sa diskutovalo o význame euroatlantickej bezpečnostnej stratégie, pričom by sa mohli definovať spoločné bezpečnostné obavy a záujmy;

| 38. | zdôrazňuje rastúci význam európskej bezpečnostnej a obrannej politiky a potrebu pokračovať v zlepšovaní európskych občianskych a vojenských kapacít; víta skutočnosť, že na samite NATO, ktorý sa konal v apríli 2008 v Bukurešti, bola uznaná hodnota posilnenej európskej obrannej kapacity na účely zlepšenia transatlantickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje rastúci význam európskej bezpečnostnej a obrannej politiky a potrebu pokračovať v zlepšovaní európskych občianskych a vojenských kapacít; víta skutočnosť, že na samite NATO, ktorý sa konal v apríli 2008 v Bukurešti, bola uznaná hodnota posilnenej európskej obrannej kapacity na účely zlepšenia transatlantickej bezpečnosti;

| 39. | vyzýva EÚ a USA, aby na všetkých medzinárodných fórach, najmä v OSN, prijali spoločnú stratégiu týkajúcu sa odzbrojenia v oblasti zbraní hromadného ničenia a konvenčných zbraní; naliehavo vyzýva novú administratívu USA, aby obnovila rokovania s Ruskom v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia a rozšírila súčasné bilaterálne dohody medzi obidvoma týmito krajinami; zdôrazňuje potrebu užšej spolupráce s cieľom zabezpečiť pokrok bezprostredne pred začiatkom konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010 a víta záväzok nového prezidenta USA k ratifikácii Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok; |
| --- | --- |

39.

vyzýva EÚ a USA, aby na všetkých medzinárodných fórach, najmä v OSN, prijali spoločnú stratégiu týkajúcu sa odzbrojenia v oblasti zbraní hromadného ničenia a konvenčných zbraní; naliehavo vyzýva novú administratívu USA, aby obnovila rokovania s Ruskom v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia a rozšírila súčasné bilaterálne dohody medzi obidvoma týmito krajinami; zdôrazňuje potrebu užšej spolupráce s cieľom zabezpečiť pokrok bezprostredne pred začiatkom konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010 a víta záväzok nového prezidenta USA k ratifikácii Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok;

| 40. | zdôrazňuje dôležitosť posilnenia transatlantickej spolupráce v boji proti terorizmu na základe úplného rešpektovania medzinárodného práva a ľudských práv a význam podpory úlohy OSN v boji proti tejto hrozbe; zdôrazňuje potrebu úzkej spolupráce v prípadoch ohrozenia života rukojemníkov; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje dôležitosť posilnenia transatlantickej spolupráce v boji proti terorizmu na základe úplného rešpektovania medzinárodného práva a ľudských práv a význam podpory úlohy OSN v boji proti tejto hrozbe; zdôrazňuje potrebu úzkej spolupráce v prípadoch ohrozenia života rukojemníkov;

| 41. | víta rozhodnutie prezidenta USA Baracka Obamu zatvoriť väzenské zariadenie v zálive Guantánamo ako aj ďalšie príslušné vykonávacie nariadenia týkajúce sa zákonného vyšetrovania a väzenských zariadení CIA a podporuje administratívu USA, aby zatvorila všetky väzenské zariadenia mimo územia USA, ktoré nie sú prevádzkované v súlade s medzinárodným právom a výslovne ukončila svoju politiku mimoriadneho vydávania; vyzýva členské štáty, aby v prípade, keď o to administratíva USA požiada, na individuálnom základe spolupracovali pri hľadaní riešení otázok prijímania niektorých väzňov z Guantánama v EÚ, pri rešpektovaní povinnosti lojálnej spolupráce vzájomne konzultovať možné vplyvy na verejnú bezpečnosť v rámci EÚ; |
| --- | --- |

41.

víta rozhodnutie prezidenta USA Baracka Obamu zatvoriť väzenské zariadenie v zálive Guantánamo ako aj ďalšie príslušné vykonávacie nariadenia týkajúce sa zákonného vyšetrovania a väzenských zariadení CIA a podporuje administratívu USA, aby zatvorila všetky väzenské zariadenia mimo územia USA, ktoré nie sú prevádzkované v súlade s medzinárodným právom a výslovne ukončila svoju politiku mimoriadneho vydávania; vyzýva členské štáty, aby v prípade, keď o to administratíva USA požiada, na individuálnom základe spolupracovali pri hľadaní riešení otázok prijímania niektorých väzňov z Guantánama v EÚ, pri rešpektovaní povinnosti lojálnej spolupráce vzájomne konzultovať možné vplyvy na verejnú bezpečnosť v rámci EÚ;

| 42. | zdôrazňuje dôležitosť urýchleného nadobudnutia platnosti dohôd o vydávaní osôb a právnej pomoci medzi EÚ a USA a naliehavo vyzýva tie členské štáty, ktoré ich zatiaľ neratifikovali, aby tak urobili čo najskôr; zdôrazňuje, že účinné vykonávanie týchto dohôd si vyžaduje vysoký stupeň vzájomnej dôvery založenej na plnom dodržiavaní ľudských práv všetkými stranami, práva na obhajobu a spravodlivý proces a zásady právneho štátu na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na neselektívnom a nediskriminačnom uplatňovaní práva; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje dôležitosť urýchleného nadobudnutia platnosti dohôd o vydávaní osôb a právnej pomoci medzi EÚ a USA a naliehavo vyzýva tie členské štáty, ktoré ich zatiaľ neratifikovali, aby tak urobili čo najskôr; zdôrazňuje, že účinné vykonávanie týchto dohôd si vyžaduje vysoký stupeň vzájomnej dôvery založenej na plnom dodržiavaní ľudských práv všetkými stranami, práva na obhajobu a spravodlivý proces a zásady právneho štátu na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na neselektívnom a nediskriminačnom uplatňovaní práva;

| 43. | zdôrazňuje, že spoločný prístup k údajom a informáciám je cenným nástrojom v medzinárodnom boji proti terorizmu a medzinárodnému zločinu, ale podčiarkuje, že musí prebiehať v riadnom právnom rámci a zabezpečovať primeranú ochranu občianskych slobôd vrátane práva na súkromie a že by sa mal zakladať na záväznej medzinárodnej dohode dojednanej na samite EÚ – USA v roku 2008; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje, že spoločný prístup k údajom a informáciám je cenným nástrojom v medzinárodnom boji proti terorizmu a medzinárodnému zločinu, ale podčiarkuje, že musí prebiehať v riadnom právnom rámci a zabezpečovať primeranú ochranu občianskych slobôd vrátane práva na súkromie a že by sa mal zakladať na záväznej medzinárodnej dohode dojednanej na samite EÚ – USA v roku 2008;

| 44. | víta nedávne rozšírenie programu bezvízového styku na ďalších sedem členských štátov EÚ; naliehavo však vyzýva USA, aby zrušili vízový režim pre zostávajúcich päť členských štátov a uplatňovali rovnaký prístup ku všetkým občanom EÚ na základe úplnej reciprocity; žiada Komisiu, aby tejto otázke venovala prioritnú pozornosť spolu s novou administratívou USA; |
| --- | --- |

44.

víta nedávne rozšírenie programu bezvízového styku na ďalších sedem členských štátov EÚ; naliehavo však vyzýva USA, aby zrušili vízový režim pre zostávajúcich päť členských štátov a uplatňovali rovnaký prístup ku všetkým občanom EÚ na základe úplnej reciprocity; žiada Komisiu, aby tejto otázke venovala prioritnú pozornosť spolu s novou administratívou USA;

| 45. | zastáva názor, že úzka spolupráca medzi EÚ a USA v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí je potrebná aj v záujme postupného vytvárania transatlantického priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

45.

zastáva názor, že úzka spolupráca medzi EÚ a USA v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí je potrebná aj v záujme postupného vytvárania transatlantického priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

Hospodárske a obchodné otázky

| 46. | naliehavo vyzýva partnerov, aby využívali plný potenciál TEC s cieľom prekonať existujúce prekážky hospodárskej integrácie a dosiahnuť jednotný transatlantický trh do roku 2015; žiada Komisiu, aby na základe štúdie, ktorú povolil a financoval Európsky parlament zo svojho rozpočtu na rok 2007, vypracovala podrobný plán existujúcich prekážok, ktoré treba odstrániť, aby bolo možné splniť stanovený cieľový dátum; |
| --- | --- |

46.

naliehavo vyzýva partnerov, aby využívali plný potenciál TEC s cieľom prekonať existujúce prekážky hospodárskej integrácie a dosiahnuť jednotný transatlantický trh do roku 2015; žiada Komisiu, aby na základe štúdie, ktorú povolil a financoval Európsky parlament zo svojho rozpočtu na rok 2007, vypracovala podrobný plán existujúcich prekážok, ktoré treba odstrániť, aby bolo možné splniť stanovený cieľový dátum;

| 47. | zdôrazňuje, že je dôležité využiť TEC aj ako rámec pre makroekonomickú spoluprácu medzi oboma partnermi a nabáda príslušné peňažné inštitúcie k posilneniu ich koordinácie; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že je dôležité využiť TEC aj ako rámec pre makroekonomickú spoluprácu medzi oboma partnermi a nabáda príslušné peňažné inštitúcie k posilneniu ich koordinácie;

| 48. | víta pokrok, ktorý sa v posledných mesiacoch dosiahol pri podpore transatlantickej hospodárskej integrácie; domnieva sa, že zvlášť v takých oblastiach ako investície, normy účtovníctva, regulačné záležitosti, bezpečnosť dovážaných výrobkov a posilnenie práva duševného vlastníctva, vyústila zlepšená spolupráca do významného pokroku a musí pokračovať; |
| --- | --- |

48.

víta pokrok, ktorý sa v posledných mesiacoch dosiahol pri podpore transatlantickej hospodárskej integrácie; domnieva sa, že zvlášť v takých oblastiach ako investície, normy účtovníctva, regulačné záležitosti, bezpečnosť dovážaných výrobkov a posilnenie práva duševného vlastníctva, vyústila zlepšená spolupráca do významného pokroku a musí pokračovať;

| 49. | súčasne verí, že transatlantická hospodárska spolupráca sa musí uskutočňovať tak, aby bola zodpovednejšia, transparentnejšia a predvídateľnejšia; nazdáva sa, že harmonogramy schôdzí, programy, plány a správy o pokroku sa musia čo najskôr dohodnúť medzi kľúčovými zúčastnenými stranami a následne by sa mali zverejniť na internetovej stránke; |
| --- | --- |

49.

súčasne verí, že transatlantická hospodárska spolupráca sa musí uskutočňovať tak, aby bola zodpovednejšia, transparentnejšia a predvídateľnejšia; nazdáva sa, že harmonogramy schôdzí, programy, plány a správy o pokroku sa musia čo najskôr dohodnúť medzi kľúčovými zúčastnenými stranami a následne by sa mali zverejniť na internetovej stránke;

| 50. | domnieva sa, že existuje obrovský potenciál pre USA a EÚ, aby so zreteľom na mnoho spoločných obchodných záujmov, ako je napríklad nediskriminačný prístup k surovinám na svetovom trhu, uplatňovanie práv duševného vlastníctva a celosvetová harmonizácia systému patentov, zaujali jednotné postoje a vyvinuli spoločné iniciatívy na medzinárodných fórach; pripomína, že je v záujme obidvoch strán, aby lepšie využívali tento potenciál; |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že existuje obrovský potenciál pre USA a EÚ, aby so zreteľom na mnoho spoločných obchodných záujmov, ako je napríklad nediskriminačný prístup k surovinám na svetovom trhu, uplatňovanie práv duševného vlastníctva a celosvetová harmonizácia systému patentov, zaujali jednotné postoje a vyvinuli spoločné iniciatívy na medzinárodných fórach; pripomína, že je v záujme obidvoch strán, aby lepšie využívali tento potenciál;

| 51. | vyjadril znepokojenie nad novým zákonom USA o balíku ekonomických stimulov, konštatuje, však, že zákon bol upravený v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie a trvá na tom, že je absolútne nevyhnutné spoločne reagovať na súčasnú krízu namiesto toho, aby sa prijímali opatrenia vedúce k izolácii EÚ a USA; |
| --- | --- |

51.

vyjadril znepokojenie nad novým zákonom USA o balíku ekonomických stimulov, konštatuje, však, že zákon bol upravený v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie a trvá na tom, že je absolútne nevyhnutné spoločne reagovať na súčasnú krízu namiesto toho, aby sa prijímali opatrenia vedúce k izolácii EÚ a USA;

| 52. | presadzuje postupnú integráciu finančných trhov prostredníctvom vzájomného uznávania v spojení s istým stupňom zblíženia súčasných regulačných rámcov a v prípade možnosti prostredníctvom stanovenia príležitostných výnimiek; pripomína, že základnými predpokladmi úspešnej integrácie je voľný prístup k trhom, predpisy v súlade s medzinárodnými normami, jednotné uplatňovanie týchto predpisov a neustály dialóg s účastníkmi trhu; vyzýva orgány EÚ a USA, aby zabránili vytváraniu prekážok pre vnútorné investície a neprijímali právne predpisy s dosahom na tretie krajiny bez predchádzajúcej konzultácie a dohody; |
| --- | --- |

52.

presadzuje postupnú integráciu finančných trhov prostredníctvom vzájomného uznávania v spojení s istým stupňom zblíženia súčasných regulačných rámcov a v prípade možnosti prostredníctvom stanovenia príležitostných výnimiek; pripomína, že základnými predpokladmi úspešnej integrácie je voľný prístup k trhom, predpisy v súlade s medzinárodnými normami, jednotné uplatňovanie týchto predpisov a neustály dialóg s účastníkmi trhu; vyzýva orgány EÚ a USA, aby zabránili vytváraniu prekážok pre vnútorné investície a neprijímali právne predpisy s dosahom na tretie krajiny bez predchádzajúcej konzultácie a dohody;

| 53. | podporuje odstránenie prekážok, ktoré sťažujú investície a poskytovanie transatlantických finančných služieb, a je zástancom zlepšenia integrácie trhov EÚ a USA, aby mohli lepšie konkurovať rozvíjajúcim sa trhom, pod podmienkou vytvorenia uspokojujúceho rámca pre obozretné pravidlá konania, ktorými by sa predchádzalo tomu, aby kríza na jednej strane Atlantiku zasiahla opačný breh; |
| --- | --- |

53.

podporuje odstránenie prekážok, ktoré sťažujú investície a poskytovanie transatlantických finančných služieb, a je zástancom zlepšenia integrácie trhov EÚ a USA, aby mohli lepšie konkurovať rozvíjajúcim sa trhom, pod podmienkou vytvorenia uspokojujúceho rámca pre obozretné pravidlá konania, ktorými by sa predchádzalo tomu, aby kríza na jednej strane Atlantiku zasiahla opačný breh;

| 54. | zdôrazňuje, že integrácia trhov finančných služieb by bez súčasnej revízie regulačného rámca a noriem dohľadu znížila možnosti efektívneho dohľadu zo strany orgánov, a preto presadzuje prijatie pravidiel, ktorými sa zaručí hospodárska súťaž, vyššia transparentnosť a účinný dohľad nad produktmi, finančnými inštitúciami a trhmi a vytvoria sa spoločné modely riadenia rizika, a to v súlade s dohodami uzavretými v novembri 2008 na samite G20; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že integrácia trhov finančných služieb by bez súčasnej revízie regulačného rámca a noriem dohľadu znížila možnosti efektívneho dohľadu zo strany orgánov, a preto presadzuje prijatie pravidiel, ktorými sa zaručí hospodárska súťaž, vyššia transparentnosť a účinný dohľad nad produktmi, finančnými inštitúciami a trhmi a vytvoria sa spoločné modely riadenia rizika, a to v súlade s dohodami uzavretými v novembri 2008 na samite G20;

| 55. | uznáva, že dozorné orgány USA dosiahli pokrok vo vykonávaní dohôd Bazilej II, pokiaľ ide o veľké banky, ale kritizuje nezrovnalosti, ktoré ešte stále treba odstrániť, pretože predstavujú dodatočnú záťaž pre americké pobočky európskych bánk, čím sa znižuje ich konkurencieschopnosť, a poznamenáva, že niektoré otázky (finančné holdingy a malé banky) treba čím skôr objasniť; nabáda preto Kongres USA k tomu, aby zvážil súdržnejšiu štruktúru dohľadu nad odvetvím bankovníctva a poisťovníctva, a tým zabezpečil jednoduchšiu koordináciu medzi EÚ a USA; |
| --- | --- |

55.

uznáva, že dozorné orgány USA dosiahli pokrok vo vykonávaní dohôd Bazilej II, pokiaľ ide o veľké banky, ale kritizuje nezrovnalosti, ktoré ešte stále treba odstrániť, pretože predstavujú dodatočnú záťaž pre americké pobočky európskych bánk, čím sa znižuje ich konkurencieschopnosť, a poznamenáva, že niektoré otázky (finančné holdingy a malé banky) treba čím skôr objasniť; nabáda preto Kongres USA k tomu, aby zvážil súdržnejšiu štruktúru dohľadu nad odvetvím bankovníctva a poisťovníctva, a tým zabezpečil jednoduchšiu koordináciu medzi EÚ a USA;

| 56. | žiada väčšiu spoluprácu medzi dozornými orgánmi s cieľom dohliadať na činnosť cezhraničných inštitúcií a zabrániť činnosti inštitúcií so sídlom v rámci jurisdikcií, ktoré nespolupracujú a sú netransparentné, a vyzýva na zrušenie daňových rajov; |
| --- | --- |

56.

žiada väčšiu spoluprácu medzi dozornými orgánmi s cieľom dohliadať na činnosť cezhraničných inštitúcií a zabrániť činnosti inštitúcií so sídlom v rámci jurisdikcií, ktoré nespolupracujú a sú netransparentné, a vyzýva na zrušenie daňových rajov;

| 57. | naliehavo žiada orgány EÚ a USA, aby regulovali činnosť ratingových agentúr v súlade so spoločnými zásadami a metódami, čo by umožnilo obnoviť dôveru v ratingy a postaviť ich na pevný základ; zdôrazňuje však, že EÚ musí vytvoriť svoj vlastný regulačný rámec, pretože by nebolo prípustné, aby na agentúry USA pôsobiace na európskom trhu boli uplatňované normy Výboru pre reguláciu akciových trhov USA; |
| --- | --- |

57.

naliehavo žiada orgány EÚ a USA, aby regulovali činnosť ratingových agentúr v súlade so spoločnými zásadami a metódami, čo by umožnilo obnoviť dôveru v ratingy a postaviť ich na pevný základ; zdôrazňuje však, že EÚ musí vytvoriť svoj vlastný regulačný rámec, pretože by nebolo prípustné, aby na agentúry USA pôsobiace na európskom trhu boli uplatňované normy Výboru pre reguláciu akciových trhov USA;

| 58. | súhlasí s Komisiou v tom, že úverové inštitúcie by mali mať povinnosť ponechať si časť poskytnutého úveru, aby boli nútené prijať svoj podiel na prenesenom riziku; žiada, aby táto otázka bola spomenutá v transatlantickom dialógu s cieľom zachovať rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni a obmedziť systémové riziko na svetových finančných trhoch; domnieva sa, že by sa mal schváliť kódex správania pre suverénne investičné fondy; |
| --- | --- |

58.

súhlasí s Komisiou v tom, že úverové inštitúcie by mali mať povinnosť ponechať si časť poskytnutého úveru, aby boli nútené prijať svoj podiel na prenesenom riziku; žiada, aby táto otázka bola spomenutá v transatlantickom dialógu s cieľom zachovať rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni a obmedziť systémové riziko na svetových finančných trhoch; domnieva sa, že by sa mal schváliť kódex správania pre suverénne investičné fondy;

| 59. | vyzýva nový Kongres, aby upravil americké právne predpisy, ktoré ustanovujú kontroly všetkého tovaru prichádzajúceho na územie USA a naliehavo ho žiada, aby úzko spolupracoval s EÚ s cieľom zaistiť vykonávanie viacvrstvového prístupu vychádzajúceho zo skutočného rizika; upozorňuje, že bezpečnosť obchodu je zvlášť dôležitá pre globálne hospodárstvo, ktoré je stále integrovanejšie, považuje však toto opatrenie za novú možnú bariéru obchodu, ktorá hospodárskym subjektom spôsobuje značné náklady a z hľadiska bezpečnosti dodávateľského reťazca nebude žiadnym prínosom; |
| --- | --- |

59.

vyzýva nový Kongres, aby upravil americké právne predpisy, ktoré ustanovujú kontroly všetkého tovaru prichádzajúceho na územie USA a naliehavo ho žiada, aby úzko spolupracoval s EÚ s cieľom zaistiť vykonávanie viacvrstvového prístupu vychádzajúceho zo skutočného rizika; upozorňuje, že bezpečnosť obchodu je zvlášť dôležitá pre globálne hospodárstvo, ktoré je stále integrovanejšie, považuje však toto opatrenie za novú možnú bariéru obchodu, ktorá hospodárskym subjektom spôsobuje značné náklady a z hľadiska bezpečnosti dodávateľského reťazca nebude žiadnym prínosom;

| 60. | je presvedčený, že TEC by mohla užitočne organizovať semináre o probléme kontroly každého tovaru prichádzajúceho do USA a to v Bruseli a vo Washingtone v záujme posilnenia hlbšieho porozumenia medzi zákonodarcami EÚ a USA a podpory včasného a vzájomne prijateľného vyriešenia tohto problému; |
| --- | --- |

60.

je presvedčený, že TEC by mohla užitočne organizovať semináre o probléme kontroly každého tovaru prichádzajúceho do USA a to v Bruseli a vo Washingtone v záujme posilnenia hlbšieho porozumenia medzi zákonodarcami EÚ a USA a podpory včasného a vzájomne prijateľného vyriešenia tohto problému;

| 61. | odporúča, aby sa na budúcom stretnutí TEC diskutovalo o otázke, či by bolo prospešné do rámca TEC začleniť viac technických tém a či je na dosiahnutie fungujúceho systému stanovovania emisných stropov a obchodovania s emisiami (cap-and-trade-emission system) nevyhnutná intenzívnejšia spolupráca EÚ a USA; odporúča, aby sa v rámci procesu TEC vyvinuli alebo do nej začlenili existujúce spoločné medzinárodné kritériá pre energeticky náročné odvetvia priemyslu; |
| --- | --- |

61.

odporúča, aby sa na budúcom stretnutí TEC diskutovalo o otázke, či by bolo prospešné do rámca TEC začleniť viac technických tém a či je na dosiahnutie fungujúceho systému stanovovania emisných stropov a obchodovania s emisiami (cap-and-trade-emission system) nevyhnutná intenzívnejšia spolupráca EÚ a USA; odporúča, aby sa v rámci procesu TEC vyvinuli alebo do nej začlenili existujúce spoločné medzinárodné kritériá pre energeticky náročné odvetvia priemyslu;

*

* *

| 62. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a predsedovi Kongresu Spojených štátov amerických. |
| --- | --- |

62.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a predsedovi Kongresu Spojených štátov amerických.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 226.

(2)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(3)  Ú. v. EÚ C 74 E, 20.3.2008, s. 670.

(4)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0256.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/206 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/206

---

Štvrtok, 26. marca 2009Posilňovanie bezpečnosti a základných slobôd na internete

P6_TA(2009)0194

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 26. marca 2009 o posilňovaní bezpečnosti a základných slobôd na internete (2008/2160(INI))

2010/C 117 E/33

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktorý predložil Stavros Lambrinidis v mene skupiny PSE o posilňovaní bezpečnosti a základných slobôd na internete (B6-0302/2008),

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o občianskych a politických právach, Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP) a Chartu základných práv Európskej únie a zvlášť na tie ustanovenia, ktoré sa týkajú ochrany osobných údajov, slobody prejavu, rešpektovania súkromného a rodinného života, ako aj práva na slobodu a bezpečnosť,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov s ohľadom na spracovanie osobných údajov a na voľný pohyb takýchto údajov (1), na rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach (2), na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (3), na návrh Komisie z 13. novembra 2007 na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí, na smernicu 2002/58/ES týkajúcu sa spracovania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa, (KOM(2007)0698), na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/24/ES z 15. marca 2006 o uchovávaní údajov vytvorených alebo spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb (4) a na rozhodnutie Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 10. februára 2009 vo veci C-301/06 Írsko v. Európsky parlament a Rada,

so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV z 24. februára 2005 o útokoch na informačné systémy (5), na rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV z 28. mája 2001 o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov (6), na rámcové rozhodnutie Rady 2008/919/SVV z 28. novembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rámcové rozhodnutie 2002/475/SVV o boji proti terorizmu (7), na oznámenie Komisie z 22. mája 2007 s názvom Smerovanie k všeobecnej politike boja proti počítačovej trestnej činnosti (KOM(2007)0267), ako aj na súčasné iniciatívy na odhaľovanie závažnej trestnej činnosti a terorizmu, ako je projekt „Kontrola internetu“ („Check the Web“),

so zreteľom na práce prebiehajúce v rámci Rady Európy, Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Organizácie Spojených národov (OSN), či už v oblasti boja proti kriminalite a proti počítačovej kriminalite, alebo v súvislosti s ochranou základných práv a slobôd, a to aj na internete (8),

so zreteľom na najnovšie rozsudky európskych súdov a vnútroštátnych ústavných súdov v tejto oblasti a najmä rozsudok nemeckého ústavného súdu, v ktorom bolo uznané výslovné právo na ochranu dôvernosti a nenarušiteľnosti informačných systémov (9),

so zreteľom na článok 114 ods. 3 a článok 94 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A6–0103/2009),

| A. | keďže vývoj internetu dokazuje, že sa stáva nenahraditeľným nástrojom na podporu demokratických iniciatív, novou arénou na politickú debatu (napr. elektronická kampaň, elektronické hlasovanie), kľúčovým nástrojom na svetovej úrovni na uplatňovanie slobody prejavu (napr. blogovanie) a rozvoj hospodárskych činností a nástrojom na podporu digitálnej gramotnosti a šírenie vedomosti (elektronické vzdelávanie), keďže internet so sebou priniesol rastúce množstvo príležitostí pre ľudí všetkých vekových kategórií na to, aby napríklad komunikovali s ľuďmi z rôznych častí sveta, a tak rozšíril priestor na ich oboznámenie sa s inými kultúrami, čím sa zvýši ich porozumenie pre iných ľudí a iné kultúry; keďže internet tiež rozšíril rozmanitosť spravodajských zdrojov pre jednotlivcov, pretože teraz môžu čerpať správy z rôznych častí sveta, |
| --- | --- |

A.

keďže vývoj internetu dokazuje, že sa stáva nenahraditeľným nástrojom na podporu demokratických iniciatív, novou arénou na politickú debatu (napr. elektronická kampaň, elektronické hlasovanie), kľúčovým nástrojom na svetovej úrovni na uplatňovanie slobody prejavu (napr. blogovanie) a rozvoj hospodárskych činností a nástrojom na podporu digitálnej gramotnosti a šírenie vedomosti (elektronické vzdelávanie), keďže internet so sebou priniesol rastúce množstvo príležitostí pre ľudí všetkých vekových kategórií na to, aby napríklad komunikovali s ľuďmi z rôznych častí sveta, a tak rozšíril priestor na ich oboznámenie sa s inými kultúrami, čím sa zvýši ich porozumenie pre iných ľudí a iné kultúry; keďže internet tiež rozšíril rozmanitosť spravodajských zdrojov pre jednotlivcov, pretože teraz môžu čerpať správy z rôznych častí sveta,

| B. | keďže vlády a verejné záujmové organizácie a inštitúcie by mali poskytnúť vhodný regulačný rámec a primerané technické prostriedky, aby občanom umožnili aktívne a účinne sa zúčastňovať na administratívnych postupoch prostredníctvom vládnych elektronických aplikácií, |
| --- | --- |

B.

keďže vlády a verejné záujmové organizácie a inštitúcie by mali poskytnúť vhodný regulačný rámec a primerané technické prostriedky, aby občanom umožnili aktívne a účinne sa zúčastňovať na administratívnych postupoch prostredníctvom vládnych elektronických aplikácií,

| C. | keďže internet dáva plný zmysel vymedzeniu pojmu sloboda prejavu, ktorá je zakotvená v článku 11 Charty základných práv Európskej únie, zvlášť v súvislosti s jeho „cezhraničným“ rozmerom, |
| --- | --- |

C.

keďže internet dáva plný zmysel vymedzeniu pojmu sloboda prejavu, ktorá je zakotvená v článku 11 Charty základných práv Európskej únie, zvlášť v súvislosti s jeho „cezhraničným“ rozmerom,

| D. | keďže transparentnosť, rešpektovanie súkromia a prostredie dôvery medzi zainteresovanými stranami v oblasti internetu by sa mali považovať za nevyhnutné prvky v záujme budovania trvalo udržateľnej vízie bezpečnosti na internete, |
| --- | --- |

D.

keďže transparentnosť, rešpektovanie súkromia a prostredie dôvery medzi zainteresovanými stranami v oblasti internetu by sa mali považovať za nevyhnutné prvky v záujme budovania trvalo udržateľnej vízie bezpečnosti na internete,

| E. | keďže na internete sa môžu sloboda prejavu a súkromie viac posilniť a zároveň viac vystaviť narušovaniu a obmedzovaniu súkromnými a verejnými účastníkmi, |
| --- | --- |

E.

keďže na internete sa môžu sloboda prejavu a súkromie viac posilniť a zároveň viac vystaviť narušovaniu a obmedzovaniu súkromnými a verejnými účastníkmi,

| F. | keďže vďaka slobode, ktorú poskytuje, bol internet použitý tiež ako platforma pre násilné správy ako napríklad tie, ktoré zámerne podnecujú na teroristické útoky, ako aj internetové stránky, ktoré môžu obzvlášť podnecovať k nenávistným trestným činom, a keďže hrozby počítačovej kriminality sa celosvetovo značne zvýšili a ohrozujú jednotlivcov (vrátane detí) a siete, |
| --- | --- |

F.

keďže vďaka slobode, ktorú poskytuje, bol internet použitý tiež ako platforma pre násilné správy ako napríklad tie, ktoré zámerne podnecujú na teroristické útoky, ako aj internetové stránky, ktoré môžu obzvlášť podnecovať k nenávistným trestným činom, a keďže hrozby počítačovej kriminality sa celosvetovo značne zvýšili a ohrozujú jednotlivcov (vrátane detí) a siete,

| G. | keďže proti týmto zločinom sa musíme brániť efektívne a rozhodne, bez zmeny základnej slobodnej a otvorenej podstaty internetu, |
| --- | --- |

G.

keďže proti týmto zločinom sa musíme brániť efektívne a rozhodne, bez zmeny základnej slobodnej a otvorenej podstaty internetu,

| H. | keďže v demokratickej spoločnosti sú práve občania oprávnení sledovať a denne hodnotiť konanie a názory svojich vlád a súkromných spoločností, ktoré im poskytujú služby; keďže technologicky pokročilé techniky na sledovanie vzhľadom na niekedy chýbajúcu dostatočnú záruku, ktorá stanovuje obmedzenia ich používania, stále viac ohrozujú túto zásadu, |
| --- | --- |

H.

keďže v demokratickej spoločnosti sú práve občania oprávnení sledovať a denne hodnotiť konanie a názory svojich vlád a súkromných spoločností, ktoré im poskytujú služby; keďže technologicky pokročilé techniky na sledovanie vzhľadom na niekedy chýbajúcu dostatočnú záruku, ktorá stanovuje obmedzenia ich používania, stále viac ohrozujú túto zásadu,

| I. | keďže jednotlivci majú právo slobodne sa vyjadrovať na internete (napr. obsah vytvorený užívateľmi, blogy, sociálne siete) a keďže internetové vyhľadávače a poskytovatelia internetových služieb ľuďom značne uľahčili napríklad získavanie informácií napríklad o iných osobách; keďže však existujú situácie, v ktorých si jednotlivci želajú vymazať informácie uchovávané v takýchto databázach; keďže spoločnosti musia byť preto schopné zabezpečiť, aby jednotlivci mohli osobné údaje z databáz vymazať, |
| --- | --- |

I.

keďže jednotlivci majú právo slobodne sa vyjadrovať na internete (napr. obsah vytvorený užívateľmi, blogy, sociálne siete) a keďže internetové vyhľadávače a poskytovatelia internetových služieb ľuďom značne uľahčili napríklad získavanie informácií napríklad o iných osobách; keďže však existujú situácie, v ktorých si jednotlivci želajú vymazať informácie uchovávané v takýchto databázach; keďže spoločnosti musia byť preto schopné zabezpečiť, aby jednotlivci mohli osobné údaje z databáz vymazať,

| J. | keďže technologické skoky stále viac dovoľujú tajné sledovanie aktivít občanov na internete, ktoré je pre jednotlivca virtuálne neodhaliteľné; keďže samo jestvovanie technológií na sledovanie automaticky neoprávňuje ich používanie, ale keďže primárny záujem na ochrane základných práv občanov určuje hranice a upresňuje okolnosti, za ktorých by také technológie mohli byť použité orgánmi verejnej moci alebo súkromnými spoločnosťami; keďže boj proti internetovej trestnej činnosti a hrozbám, ktoré pre otvorenú demokratickú spoločnosť predstavujú niektoré osoby a organizácie, keď používajú internet na poškodzovanie práv občanov, nesmie znamenať, že si členské štáty prisvoja právo na zachytávanie a monitorovanie každého prenosu údajov na internete, ktoré sa objaví na ich území, či už sa to týka ich vlastných občanov alebo prenosu údajov zo zahraničia; keďže boj proti trestnej činnosti musí byť primeraný povahe trestného činu, |
| --- | --- |

J.

keďže technologické skoky stále viac dovoľujú tajné sledovanie aktivít občanov na internete, ktoré je pre jednotlivca virtuálne neodhaliteľné; keďže samo jestvovanie technológií na sledovanie automaticky neoprávňuje ich používanie, ale keďže primárny záujem na ochrane základných práv občanov určuje hranice a upresňuje okolnosti, za ktorých by také technológie mohli byť použité orgánmi verejnej moci alebo súkromnými spoločnosťami; keďže boj proti internetovej trestnej činnosti a hrozbám, ktoré pre otvorenú demokratickú spoločnosť predstavujú niektoré osoby a organizácie, keď používajú internet na poškodzovanie práv občanov, nesmie znamenať, že si členské štáty prisvoja právo na zachytávanie a monitorovanie každého prenosu údajov na internete, ktoré sa objaví na ich území, či už sa to týka ich vlastných občanov alebo prenosu údajov zo zahraničia; keďže boj proti trestnej činnosti musí byť primeraný povahe trestného činu,

| K. | keďže krádež a falšovanie totožnosti sú čoraz väčším problémom, ktorý orgány, jednotliví občania a spoločnosti len začínajú chápať, čo prináša dôležité obavy o bezpečnosť v súvislosti s intenzívnym používaním internetu na široké účely vrátane obchodu a výmeny dôverných informácií, |
| --- | --- |

K.

keďže krádež a falšovanie totožnosti sú čoraz väčším problémom, ktorý orgány, jednotliví občania a spoločnosti len začínajú chápať, čo prináša dôležité obavy o bezpečnosť v súvislosti s intenzívnym používaním internetu na široké účely vrátane obchodu a výmeny dôverných informácií,

| L. | keďže treba pripomenúť, že pokiaľ ide o práva ako sloboda prejavu alebo rešpektovanie súkromného života, obmedzenia vykonávania takých práv uskutočňované orgánmi verejnej moci môžu byť prípustné v prípade, že je to v súlade s právnymi predpismi a nevyhnutné a primerané v demokratickej spoločnosti, |
| --- | --- |

L.

keďže treba pripomenúť, že pokiaľ ide o práva ako sloboda prejavu alebo rešpektovanie súkromného života, obmedzenia vykonávania takých práv uskutočňované orgánmi verejnej moci môžu byť prípustné v prípade, že je to v súlade s právnymi predpismi a nevyhnutné a primerané v demokratickej spoločnosti,

| M. | keďže na internete existuje výrazný rozdiel v právomoci a vedomostiach medzi spoločnosťami a vládnymi subjektmi na jednej strane a jednotlivými používateľmi na druhej strane; keďže sa preto musí začať diskusia o potrebných obmedzeniach súhlasu, pokiaľ ide o to, čo môžu spoločnosti a vlády od používateľa žiadať, aby zverejnil, a do akej miery by sa mali jednotlivci zrieknuť svojho súkromia a iných základných práv, aby mu boli poskytnuté určité internetové služby alebo iné privilégiá, |
| --- | --- |

M.

keďže na internete existuje výrazný rozdiel v právomoci a vedomostiach medzi spoločnosťami a vládnymi subjektmi na jednej strane a jednotlivými používateľmi na druhej strane; keďže sa preto musí začať diskusia o potrebných obmedzeniach súhlasu, pokiaľ ide o to, čo môžu spoločnosti a vlády od používateľa žiadať, aby zverejnil, a do akej miery by sa mali jednotlivci zrieknuť svojho súkromia a iných základných práv, aby mu boli poskytnuté určité internetové služby alebo iné privilégiá,

| N. | keďže internet sa vzhľadom na svoju globálnu, otvorenú a účasť umožňujúcu podstatu teší spravidla slobode, ale toto nevylučuje potrebu uvažovať o tom, ako sú (na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, vo verejnom a v súkromnom prostredí) rešpektované a chránené základné slobody užívateľov internetu, ako aj ich bezpečnosť, |
| --- | --- |

N.

keďže internet sa vzhľadom na svoju globálnu, otvorenú a účasť umožňujúcu podstatu teší spravidla slobode, ale toto nevylučuje potrebu uvažovať o tom, ako sú (na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, vo verejnom a v súkromnom prostredí) rešpektované a chránené základné slobody užívateľov internetu, ako aj ich bezpečnosť,

| O. | keďže medzi množstvo základných práv, ktoré sú na internete ovplyvnené, patrí okrem iného rešpektovanie súkromného života (vrátane práva na trvalé vymazanie osobnej digitálnej stopy), ochrana údajov, sloboda prejavu, slova a združovania sa, sloboda tlače, politického prejavu a účasti, nediskriminácia a vzdelávanie; keďže obsah takýchto práv vrátane ich oblasti pôsobnosti a rozsahu, úrovne ochrany poskytovanej takýmito právami a zákazy zneužívania takýchto práv by mali byť spravované predpismi týkajúcimi sa ochrany ľudských a základných práv, ktoré zaručujú ústavy členských štátov, medzinárodné zmluvy o ľudských právach vrátane EDĽP, všeobecné zásady práva Spoločenstva a Charta základných práv Európskej únie a/alebo iné predpisy vnútroštátneho a medzinárodného práva a práva Spoločenstva podľa ich oblasti pôsobnosti, |
| --- | --- |

O.

keďže medzi množstvo základných práv, ktoré sú na internete ovplyvnené, patrí okrem iného rešpektovanie súkromného života (vrátane práva na trvalé vymazanie osobnej digitálnej stopy), ochrana údajov, sloboda prejavu, slova a združovania sa, sloboda tlače, politického prejavu a účasti, nediskriminácia a vzdelávanie; keďže obsah takýchto práv vrátane ich oblasti pôsobnosti a rozsahu, úrovne ochrany poskytovanej takýmito právami a zákazy zneužívania takýchto práv by mali byť spravované predpismi týkajúcimi sa ochrany ľudských a základných práv, ktoré zaručujú ústavy členských štátov, medzinárodné zmluvy o ľudských právach vrátane EDĽP, všeobecné zásady práva Spoločenstva a Charta základných práv Európskej únie a/alebo iné predpisy vnútroštátneho a medzinárodného práva a práva Spoločenstva podľa ich oblasti pôsobnosti,

| P. | keďže všetci aktívne pôsobiaci aktéri na internete by mali prevziať svoje príslušné zodpovednosti a zúčastniť sa na fórach, na ktorých sa diskutuje o naliehavých a dôležitých otázkach týkajúcich sa internetovej činnosti s cieľom nájsť a podporiť spoločné riešenia, |
| --- | --- |

P.

keďže všetci aktívne pôsobiaci aktéri na internete by mali prevziať svoje príslušné zodpovednosti a zúčastniť sa na fórach, na ktorých sa diskutuje o naliehavých a dôležitých otázkach týkajúcich sa internetovej činnosti s cieľom nájsť a podporiť spoločné riešenia,

| Q. | keďže elektronická negramotnosť bude novou negramotnosťou 21. storočia; keďže zabezpečenie prístupu všetkých občanov na internet je preto porovnateľné so zabezpečením prístupu všetkých občanov k školskému vzdelaniu a keďže tento prístup by nemal byť upieraný vládami alebo súkromnými spoločnosťami; keďže takýto prístup by sa nemal zneužívať na vykonávanie ilegálnej činnosti; keďže je dôležité zaoberať sa vznikajúcimi problémami ako neutralita siete, interoperabilita, globálna dosiahnuteľnosť všetkých uzlov internetu a používanie otvorených formátov a noriem, |
| --- | --- |

Q.

keďže elektronická negramotnosť bude novou negramotnosťou 21. storočia; keďže zabezpečenie prístupu všetkých občanov na internet je preto porovnateľné so zabezpečením prístupu všetkých občanov k školskému vzdelaniu a keďže tento prístup by nemal byť upieraný vládami alebo súkromnými spoločnosťami; keďže takýto prístup by sa nemal zneužívať na vykonávanie ilegálnej činnosti; keďže je dôležité zaoberať sa vznikajúcimi problémami ako neutralita siete, interoperabilita, globálna dosiahnuteľnosť všetkých uzlov internetu a používanie otvorených formátov a noriem,

| R. | keďže medzinárodný, multikultúrny a najmä viacjazyčný charakter internetu ešte nie je plne podporovaný technickou infraštruktúrou a protokolmi celosvetovej siete, |
| --- | --- |

R.

keďže medzinárodný, multikultúrny a najmä viacjazyčný charakter internetu ešte nie je plne podporovaný technickou infraštruktúrou a protokolmi celosvetovej siete,

| S. | keďže prebiehajúci proces prípravy zákona o právach na internete je dôležitý s cieľom zohľadniť všetky príslušné výskumy a akcie v oblasti vrátane nedávnych štúdií EÚ o tejto otázke (10), |
| --- | --- |

S.

keďže prebiehajúci proces prípravy zákona o právach na internete je dôležitý s cieľom zohľadniť všetky príslušné výskumy a akcie v oblasti vrátane nedávnych štúdií EÚ o tejto otázke (10),

| T. | keďže pre ďalší dynamický rozvoj internetu je dôležitá hospodárska činnosť, pričom jeho hospodárska účinnosť by mala byť zaručená prostredníctvom spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrany práv duševného vlastníctva, v potrebnom, primeranom a vhodnom rozsahu, |
| --- | --- |

T.

keďže pre ďalší dynamický rozvoj internetu je dôležitá hospodárska činnosť, pričom jeho hospodárska účinnosť by mala byť zaručená prostredníctvom spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrany práv duševného vlastníctva, v potrebnom, primeranom a vhodnom rozsahu,

| U. | keďže by mala byť zachovaná správna rovnováha medzi opätovným požitím informácií verejného sektora, ktorá otvára bezprecedentné príležitosti pre tvorivé a kultúrne experimentovanie a výmenu a ochranu práv duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

U.

keďže by mala byť zachovaná správna rovnováha medzi opätovným požitím informácií verejného sektora, ktorá otvára bezprecedentné príležitosti pre tvorivé a kultúrne experimentovanie a výmenu a ochranu práv duševného vlastníctva,

| V. | keďže na celom svete spoločnosti v odvetví informačnej a komunikačnej technológie (IKT) čelia rastúcemu tlaku zo strany vlád, aby dodržiavali domáce právne predpisy a politiky spôsobmi, ktoré môžu byť v rozpore s medzinárodne uznávanými ľudskými právami na slobodu prejavu a súkromie; keďže došlo k priaznivým krokom, ktoré okrem iného podnikla skupina spoločností viacerých zainteresovaných strán, organizácie občianskej spoločnosti (vrátane skupín pre ľudské práva a slobodu tlače), investori a akademickí pracovníci, ktorí vytvorili prístup založený na spolupráci s cieľom chrániť a podporovať slobodu prejavu a súkromie v odvetví IKT a vytvorili iniciatívu celosvetovej siete (11), |
| --- | --- |

V.

keďže na celom svete spoločnosti v odvetví informačnej a komunikačnej technológie (IKT) čelia rastúcemu tlaku zo strany vlád, aby dodržiavali domáce právne predpisy a politiky spôsobmi, ktoré môžu byť v rozpore s medzinárodne uznávanými ľudskými právami na slobodu prejavu a súkromie; keďže došlo k priaznivým krokom, ktoré okrem iného podnikla skupina spoločností viacerých zainteresovaných strán, organizácie občianskej spoločnosti (vrátane skupín pre ľudské práva a slobodu tlače), investori a akademickí pracovníci, ktorí vytvorili prístup založený na spolupráci s cieľom chrániť a podporovať slobodu prejavu a súkromie v odvetví IKT a vytvorili iniciatívu celosvetovej siete (11),

| W. | keďže najväčšou obavou EÚ a jej občanov sú prísne predpisy týkajúce sa ochrany údajov a keďže v odôvodnení 2 smernice 95/46/ES o ochrane údajov sa jasne stanovuje, že technológia (t. j. systémy na spracovanie údajov) je určená na to, aby slúžila človeku, a musí rešpektovať „základné práva a slobody, najmä právo na súkromie, a prispievať k hospodárskemu a sociálnemu pokroku, rozvoju obchodu a blahobytu jednotlivcov“, |
| --- | --- |

W.

keďže najväčšou obavou EÚ a jej občanov sú prísne predpisy týkajúce sa ochrany údajov a keďže v odôvodnení 2 smernice 95/46/ES o ochrane údajov sa jasne stanovuje, že technológia (t. j. systémy na spracovanie údajov) je určená na to, aby slúžila človeku, a musí rešpektovať „základné práva a slobody, najmä právo na súkromie, a prispievať k hospodárskemu a sociálnemu pokroku, rozvoju obchodu a blahobytu jednotlivcov“,

| 1. | predkladá Rade tieto odporúčania: | Úplný a bezpečný prístup na internet pre všetkých








  a) | zúčastňovať sa na snahách urobiť internet dôležitým nástrojom na posilnenie postavenia jeho používateľov, ako prostredia, ktoré dovoľuje vývoj prístupu „zdola nahor“ a elektronickej demokracie, zatiaľ čo súčasne zabezpečuje, aby boli stanovené významné bezpečnostné záruky, keďže sa v tejto oblasti môžu vyvíjať nové formy kontroly a cenzúry; sloboda a ochrana súkromného života, ktorú požívajú používatelia internetu, by mala byť skutočná, a nie iluzórna; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

predkladá Rade tieto odporúčania:

Úplný a bezpečný prístup na internet pre všetkých

a)

zúčastňovať sa na snahách urobiť internet dôležitým nástrojom na posilnenie postavenia jeho používateľov, ako prostredia, ktoré dovoľuje vývoj prístupu „zdola nahor“ a elektronickej demokracie, zatiaľ čo súčasne zabezpečuje, aby boli stanovené významné bezpečnostné záruky, keďže sa v tejto oblasti môžu vyvíjať nové formy kontroly a cenzúry; sloboda a ochrana súkromného života, ktorú požívajú používatelia internetu, by mala byť skutočná, a nie iluzórna;

| b) | uznať, že internet môže byť mimoriadnou príležitosťou zvýšiť aktivitu občanov a že z tohto hľadiska je prístup do siete a obsah jedným z rozhodujúcich prvkov; odporúčať, aby sa táto otázka ďalej rozvíjala na základe predpokladu, že každý má právo zúčastňovať sa na informačnej spoločnosti a že inštitúcie a zúčastnené strany na všetkých úrovniach majú všeobecnú zodpovednosť pomáhať v tomto vývoji a teda bojovať proti dvom novým problémom, a to proti elektronickej negramotnosti a demokratickému vylúčeniu v elektronickom veku (12); |
| --- | --- |

b)

uznať, že internet môže byť mimoriadnou príležitosťou zvýšiť aktivitu občanov a že z tohto hľadiska je prístup do siete a obsah jedným z rozhodujúcich prvkov; odporúčať, aby sa táto otázka ďalej rozvíjala na základe predpokladu, že každý má právo zúčastňovať sa na informačnej spoločnosti a že inštitúcie a zúčastnené strany na všetkých úrovniach majú všeobecnú zodpovednosť pomáhať v tomto vývoji a teda bojovať proti dvom novým problémom, a to proti elektronickej negramotnosti a demokratickému vylúčeniu v elektronickom veku (12);

| c) | naliehať na členské štáty, aby reagovali na rastúce informačné povedomie spoločnosti a našli spôsoby, ako zabezpečiť väčšiu transparentnosť v rozhodovacom procese prostredníctvom zvýšeného prístupu občanov k informáciám uchovávaným vládou s cieľom umožniť občanom lepšie využívať tieto informácie; uplatňovať rovnakú zásadu v súvislosti s vlastnými informáciami; |
| --- | --- |

c)

naliehať na členské štáty, aby reagovali na rastúce informačné povedomie spoločnosti a našli spôsoby, ako zabezpečiť väčšiu transparentnosť v rozhodovacom procese prostredníctvom zvýšeného prístupu občanov k informáciám uchovávaným vládou s cieľom umožniť občanom lepšie využívať tieto informácie; uplatňovať rovnakú zásadu v súvislosti s vlastnými informáciami;

| d) | zabezpečiť spolu s inými príslušnými predstaviteľmi, aby bezpečnosť, sloboda prejavu a ochrana súkromia, ako aj otvorenosť na internete, boli sprístupnené nie ako navzájom si konkurujúce ciele, ale aby namiesto toho boli dosahované súčasne v rámci rozšírenej vízie, ktorá adekvátne zodpovedá všetkým týmto požiadavkám; |
| --- | --- |

d)

zabezpečiť spolu s inými príslušnými predstaviteľmi, aby bezpečnosť, sloboda prejavu a ochrana súkromia, ako aj otvorenosť na internete, boli sprístupnené nie ako navzájom si konkurujúce ciele, ale aby namiesto toho boli dosahované súčasne v rámci rozšírenej vízie, ktorá adekvátne zodpovedá všetkým týmto požiadavkám;

| e) | zabezpečiť, aby sa zákonné práva maloletých na ochranu pred poškodením, ako sú stanovené v Dohovore OSN o právach dieťaťa a ako sa odrážajú v právnych predpisoch EÚ, plne dodržiavali vo všetkých príslušných činnostiach, nástrojoch alebo rozhodnutiach týkajúcich sa posilňovania bezpečnosti a slobody na internete alebo prostredníctvom týchto činností, nástrojov alebo rozhodnutí; |
| --- | --- |

e)

zabezpečiť, aby sa zákonné práva maloletých na ochranu pred poškodením, ako sú stanovené v Dohovore OSN o právach dieťaťa a ako sa odrážajú v právnych predpisoch EÚ, plne dodržiavali vo všetkých príslušných činnostiach, nástrojoch alebo rozhodnutiach týkajúcich sa posilňovania bezpečnosti a slobody na internete alebo prostredníctvom týchto činností, nástrojov alebo rozhodnutí;

| | Rozhodný záväzok v boji proti počítačovej kriminalite








  f) | vyzvať predsedníctvo Rady a Komisiu, aby zvážili a vytvorili komplexnú stratégiu na boj proti počítačovej kriminalite, okrem iného na základe Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, vrátane spôsobov, ako riešiť otázky krádeže a falšovania totožnosti na úrovni EÚ v spolupráci s poskytovateľmi internetových služieb a organizáciami používateľov, ako aj s policajnými orgánmi, ktoré sa zaoberajú kriminalitou spojenou s informačnými technológiami, a aby navrhli, ako usporiadať informačné kampane a predchádzať takejto trestnej činnosti a zároveň zabezpečiť, aby bolo používanie internetu bezpečné a dostupné pre všetkých; vyzvať na vytvorenie poradenskej služby na úrovni EÚ pre obete krádeže a falšovania totožnosti; |
| --- | --- | --- |

Rozhodný záväzok v boji proti počítačovej kriminalite

f)

vyzvať predsedníctvo Rady a Komisiu, aby zvážili a vytvorili komplexnú stratégiu na boj proti počítačovej kriminalite, okrem iného na základe Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, vrátane spôsobov, ako riešiť otázky krádeže a falšovania totožnosti na úrovni EÚ v spolupráci s poskytovateľmi internetových služieb a organizáciami používateľov, ako aj s policajnými orgánmi, ktoré sa zaoberajú kriminalitou spojenou s informačnými technológiami, a aby navrhli, ako usporiadať informačné kampane a predchádzať takejto trestnej činnosti a zároveň zabezpečiť, aby bolo používanie internetu bezpečné a dostupné pre všetkých; vyzvať na vytvorenie poradenskej služby na úrovni EÚ pre obete krádeže a falšovania totožnosti;

| g) | podporovať úvahy o nevyhnutnej spolupráci medzi súkromnými a verejnými hráčmi v tejto oblasti a o zlepšení spolupráce pri presadzovaní práva spolu s primeranou odbornou prípravou pre orgány činné v trestnom konaní a súdne orgány vrátane odbornej prípravy v otázkach ochrany základných práv; uznať potrebu spoločnej zodpovednosti a výhody koregulácie a samoregulácie ako účinné alternatívy alebo doplnkové nástroje tradičných právnych predpisov riadenia a kontroly; |
| --- | --- |

g)

podporovať úvahy o nevyhnutnej spolupráci medzi súkromnými a verejnými hráčmi v tejto oblasti a o zlepšení spolupráce pri presadzovaní práva spolu s primeranou odbornou prípravou pre orgány činné v trestnom konaní a súdne orgány vrátane odbornej prípravy v otázkach ochrany základných práv; uznať potrebu spoločnej zodpovednosti a výhody koregulácie a samoregulácie ako účinné alternatívy alebo doplnkové nástroje tradičných právnych predpisov riadenia a kontroly;

| h) | zabezpečiť, aby práca vykonaná v rámci projektu Kontrola internetu a súčasné iniciatívy vedúce k obehu informácií o počítačovej kriminalite vrátane zriadenia vnútroštátnych výstražných platforiem a európskej výstražnej platformy na oznamovanie trestných činov zistených na internete (vytvorenie európskej platformy pre počítačovú kriminalitu agentúrou Europol) boli potrebné, primerané a vhodné a sprevádzané všetkými potrebnými zárukami; |
| --- | --- |

h)

zabezpečiť, aby práca vykonaná v rámci projektu Kontrola internetu a súčasné iniciatívy vedúce k obehu informácií o počítačovej kriminalite vrátane zriadenia vnútroštátnych výstražných platforiem a európskej výstražnej platformy na oznamovanie trestných činov zistených na internete (vytvorenie európskej platformy pre počítačovú kriminalitu agentúrou Europol) boli potrebné, primerané a vhodné a sprevádzané všetkými potrebnými zárukami;

| i) | naliehavo vyzvať členské štáty, aby aktualizovali právne predpisy na ochranu detí, ktoré používajú internet, a to najmä tým, že zavedú trestný čin groomingu (online lákanie detí na sexuálne účely), ako to stanovuje Dohovor Rady Európy z 25. októbra 2007 o ochrane detí pred sexuálnym vykorisťovaním a zneužívaním; |
| --- | --- |

i)

naliehavo vyzvať členské štáty, aby aktualizovali právne predpisy na ochranu detí, ktoré používajú internet, a to najmä tým, že zavedú trestný čin groomingu (online lákanie detí na sexuálne účely), ako to stanovuje Dohovor Rady Európy z 25. októbra 2007 o ochrane detí pred sexuálnym vykorisťovaním a zneužívaním;

| j) | podporovať programy na ochranu detí a vzdelávanie ich rodičov, ako je ustanovené v právnych predpisoch EÚ s ohľadom na nové elektronické nebezpečenstvá, a poskytnúť hodnotenie vplyvu efektívnosti doposiaľ jestvujúcich programov; zároveň brať do úvahy online hry, ktoré sa zameriavajú najmä na deti a mladých ľudí; |
| --- | --- |

j)

podporovať programy na ochranu detí a vzdelávanie ich rodičov, ako je ustanovené v právnych predpisoch EÚ s ohľadom na nové elektronické nebezpečenstvá, a poskytnúť hodnotenie vplyvu efektívnosti doposiaľ jestvujúcich programov; zároveň brať do úvahy online hry, ktoré sa zameriavajú najmä na deti a mladých ľudí;

| k) | podporovať všetkých výrobcov počítačov v EÚ, aby do počítačov vopred nainštalovali program na ochranu detí, ktorý možno ľahko aktivovať; |
| --- | --- |

k)

podporovať všetkých výrobcov počítačov v EÚ, aby do počítačov vopred nainštalovali program na ochranu detí, ktorý možno ľahko aktivovať;

| l) | pristúpiť k prijatiu smernice o trestnoprávnych opatreniach na zabezpečenie vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva v nadväznosti na hodnotenie, v súvislosti s výskumom súčasných inovácií, rozsahu, do akého je potrebná a primeraná, a zároveň na zakázanie, v snahe o dosiahnutie tohto cieľa, systematického monitorovania a sledovania všetkých užívateľských aktivít na internete a na zabezpečenie toho, že sankcie sú primerané spáchaným priestupkom; v tomto kontexte tiež rešpektovať slobodu prejavu a združovania sa individuálnych používateľov a bojovať proti podnetom na počítačové porušovanie práv duševného vlastníctva vrátane určitých neprimeraných obmedzení prístupu, ktoré zadali samotní držitelia práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

l)

pristúpiť k prijatiu smernice o trestnoprávnych opatreniach na zabezpečenie vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva v nadväznosti na hodnotenie, v súvislosti s výskumom súčasných inovácií, rozsahu, do akého je potrebná a primeraná, a zároveň na zakázanie, v snahe o dosiahnutie tohto cieľa, systematického monitorovania a sledovania všetkých užívateľských aktivít na internete a na zabezpečenie toho, že sankcie sú primerané spáchaným priestupkom; v tomto kontexte tiež rešpektovať slobodu prejavu a združovania sa individuálnych používateľov a bojovať proti podnetom na počítačové porušovanie práv duševného vlastníctva vrátane určitých neprimeraných obmedzení prístupu, ktoré zadali samotní držitelia práv duševného vlastníctva;

| m) | zabezpečiť, aby vyjadrenie kontroverzných politických názorov cez internet nebolo predmetom trestného stíhania; |
| --- | --- |

m)

zabezpečiť, aby vyjadrenie kontroverzných politických názorov cez internet nebolo predmetom trestného stíhania;

| n) | zabezpečiť, aby neexistovali žiadne právne predpisy alebo postupy obmedzujúce alebo kriminalizujúce právo novinárov a médií na zhromažďovanie a šírenie informácií na spravodajské účely; |
| --- | --- |

n)

zabezpečiť, aby neexistovali žiadne právne predpisy alebo postupy obmedzujúce alebo kriminalizujúce právo novinárov a médií na zhromažďovanie a šírenie informácií na spravodajské účely;

| | Sústavná pozornosť venovaná absolútnej ochrane a zvýšenej podpore základných slobôd na internete








  o) | zohľadniť, že „digitálna identita“ sa stáva stále viac integrálnou súčasťou nás „samých“ a v tomto ohľade si zaslúži, aby bola adekvátne a efektívne chránená pred narušovaním súkromnými a verejnými predstaviteľmi, preto by sa mal definovať a chrániť osobitný súbor údajov, ktoré sú organicky spojené s „digitálnou identitou“ jednotlivca, a všetky jeho prvky by sa mali považovať za nescudziteľné osobné, nehospodárske a neobchodovateľné práva; náležite zohľadňovať dôležitosť anonymity, pseudonymity a kontroly informačných tokov pre súkromie a skutočnosť, že používateľom by sa mali poskytnúť prostriedky na ich efektívnu ochranu, napr. prostredníctvom rôznych prístupných technológií na lepšiu ochranu súkromia (PET), a mali by byť o týchto prostriedkoch poučení; |
| --- | --- | --- |

Sústavná pozornosť venovaná absolútnej ochrane a zvýšenej podpore základných slobôd na internete

o)

zohľadniť, že „digitálna identita“ sa stáva stále viac integrálnou súčasťou nás „samých“ a v tomto ohľade si zaslúži, aby bola adekvátne a efektívne chránená pred narušovaním súkromnými a verejnými predstaviteľmi, preto by sa mal definovať a chrániť osobitný súbor údajov, ktoré sú organicky spojené s „digitálnou identitou“ jednotlivca, a všetky jeho prvky by sa mali považovať za nescudziteľné osobné, nehospodárske a neobchodovateľné práva; náležite zohľadňovať dôležitosť anonymity, pseudonymity a kontroly informačných tokov pre súkromie a skutočnosť, že používateľom by sa mali poskytnúť prostriedky na ich efektívnu ochranu, napr. prostredníctvom rôznych prístupných technológií na lepšiu ochranu súkromia (PET), a mali by byť o týchto prostriedkoch poučení;

| p) | zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré zachytávajú a monitorujú prenos údajov bez ohľadu na to, či sa to týka ich vlastných občanov alebo prenosu údajov zo zahraničia, takto konali za prísnych podmienok a záruk stanovených právnymi predpismi; vyzvať členské štáty, aby zabezpečili, že vyšetrovania na diaľku, ak sú ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, sa vykonávajú na základe platného príkazu na prehliadku, ktorý vydali príslušné súdne orgány; poukázať na to, že zjednodušené postupy na vykonávanie vyšetrovania na diaľku v porovnaní s priamym vyšetrovaním sú neprijateľné, pretože porušujú zásadu právneho štátu a právo na súkromie; |
| --- | --- |

p)

zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré zachytávajú a monitorujú prenos údajov bez ohľadu na to, či sa to týka ich vlastných občanov alebo prenosu údajov zo zahraničia, takto konali za prísnych podmienok a záruk stanovených právnymi predpismi; vyzvať členské štáty, aby zabezpečili, že vyšetrovania na diaľku, ak sú ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, sa vykonávajú na základe platného príkazu na prehliadku, ktorý vydali príslušné súdne orgány; poukázať na to, že zjednodušené postupy na vykonávanie vyšetrovania na diaľku v porovnaní s priamym vyšetrovaním sú neprijateľné, pretože porušujú zásadu právneho štátu a právo na súkromie;

| q) | uznať nebezpečenstvo určitých foriem sledovania internetu a kontroly venovanej tiež každému „digitálnemu“ kroku jednotlivca s cieľom poskytnúť profil používateľa a prideliť „body“; objasniť skutočnosť, že také techniky by mali byť vždy posúdené z hľadiska ich potreby a ich proporcionality vo svetle cieľov, ktoré sa snažia dosiahnuť; zdôrazniť tiež potrebu zvýšeného uvedomenia si a informovaného súhlasu používateľov s ohľadom na ich elektronické aktivity vrátane výmeny osobných údajov (napr. prípad spoločenských sietí); |
| --- | --- |

q)

uznať nebezpečenstvo určitých foriem sledovania internetu a kontroly venovanej tiež každému „digitálnemu“ kroku jednotlivca s cieľom poskytnúť profil používateľa a prideliť „body“; objasniť skutočnosť, že také techniky by mali byť vždy posúdené z hľadiska ich potreby a ich proporcionality vo svetle cieľov, ktoré sa snažia dosiahnuť; zdôrazniť tiež potrebu zvýšeného uvedomenia si a informovaného súhlasu používateľov s ohľadom na ich elektronické aktivity vrátane výmeny osobných údajov (napr. prípad spoločenských sietí);

| r) | naliehať na členské štáty, aby určili všetky subjekty, ktoré používajú sledovanie internetu, a aby vypracovali verejne prístupnú výročnú správu o sledovaní internetu, a tak zabezpečili zákonnosť, primeranosť a transparentnosť; |
| --- | --- |

r)

naliehať na členské štáty, aby určili všetky subjekty, ktoré používajú sledovanie internetu, a aby vypracovali verejne prístupnú výročnú správu o sledovaní internetu, a tak zabezpečili zákonnosť, primeranosť a transparentnosť;

| s) | preskúmať a predpísať obmedzenia pre „súhlas“, ktorý môže byť požadovaný a získaný od užívateľov, či už vládou alebo súkromnými spoločnosťami, aby sa vzdali časti svojho súkromia, nakoľko existuje jasná nerovnováha rokovacej pozície a vedomostí medzi individuálnymi používateľmi a takýmito inštitúciami; |
| --- | --- |

s)

preskúmať a predpísať obmedzenia pre „súhlas“, ktorý môže byť požadovaný a získaný od užívateľov, či už vládou alebo súkromnými spoločnosťami, aby sa vzdali časti svojho súkromia, nakoľko existuje jasná nerovnováha rokovacej pozície a vedomostí medzi individuálnymi používateľmi a takýmito inštitúciami;

| t) | prísne limitovať, definovať a regulovať prípady, v ktorých môže byť súkromná internetová spoločnosť vyzvaná sprístupniť údaje vládnym orgánom, a ďalej zabezpečiť, že použitie týchto údajov vládnymi orgánmi podlieha najprísnejším normám na ochranu údajov; vytvoriť účinnú kontrolu a hodnotenie tohto procesu; |
| --- | --- |

t)

prísne limitovať, definovať a regulovať prípady, v ktorých môže byť súkromná internetová spoločnosť vyzvaná sprístupniť údaje vládnym orgánom, a ďalej zabezpečiť, že použitie týchto údajov vládnymi orgánmi podlieha najprísnejším normám na ochranu údajov; vytvoriť účinnú kontrolu a hodnotenie tohto procesu;

| u) | zdôrazňovať význam toho, že používatelia internetu budú môcť rozšíriť svoje právo s cieľom získať trvalé vymazanie svojich osobných údajov uložených na internetových stránkach alebo na akomkoľvek inom médiu tretej strany na uchovávanie informácií; zabezpečiť, že poskytovatelia internetových služieb, poskytovatelia elektronického obchodu a služieb informačnej spoločnosti budú rešpektovať rozhodnutie používateľov; zabezpečiť, že členské štáty zabezpečia účinné presadzovanie práv občanov na prístup k ich osobným údajom vrátane prípadného vymazania takýchto údajov alebo ich odstránenia z internetových stránok; |
| --- | --- |

u)

zdôrazňovať význam toho, že používatelia internetu budú môcť rozšíriť svoje právo s cieľom získať trvalé vymazanie svojich osobných údajov uložených na internetových stránkach alebo na akomkoľvek inom médiu tretej strany na uchovávanie informácií; zabezpečiť, že poskytovatelia internetových služieb, poskytovatelia elektronického obchodu a služieb informačnej spoločnosti budú rešpektovať rozhodnutie používateľov; zabezpečiť, že členské štáty zabezpečia účinné presadzovanie práv občanov na prístup k ich osobným údajom vrátane prípadného vymazania takýchto údajov alebo ich odstránenia z internetových stránok;

| v) | odsúdiť vládou uloženú cenzúru obsahu, ktorý môže byť vyhľadávaný na internetových stránkach, zvlášť keď také obmedzenia môžu mať neprimeraný vplyv na politický prejav; |
| --- | --- |

v)

odsúdiť vládou uloženú cenzúru obsahu, ktorý môže byť vyhľadávaný na internetových stránkach, zvlášť keď také obmedzenia môžu mať neprimeraný vplyv na politický prejav;

| w) | vyzvať členské štáty, aby zabezpečili, že sloboda prejavu nie je predmetom svojvoľných obmedzení z verejnej a/alebo súkromnej sféry a zabrániť všetkým legislatívnym alebo administratívnym opatreniam, ktoré by mohli mať neprimeraný vplyv na všetky aspekty slobody slova; |
| --- | --- |

w)

vyzvať členské štáty, aby zabezpečili, že sloboda prejavu nie je predmetom svojvoľných obmedzení z verejnej a/alebo súkromnej sféry a zabrániť všetkým legislatívnym alebo administratívnym opatreniam, ktoré by mohli mať neprimeraný vplyv na všetky aspekty slobody slova;

| x) | pripomínať, že prenos osobných údajov do tretích krajín sa musí uskutočňovať v súlade s ustanoveniami stanovenými okrem iného v smernici 95/46/ES a rámcovom rozhodnutí 2008/977/SVV; |
| --- | --- |

x)

pripomínať, že prenos osobných údajov do tretích krajín sa musí uskutočňovať v súlade s ustanoveniami stanovenými okrem iného v smernici 95/46/ES a rámcovom rozhodnutí 2008/977/SVV;

| y) | upriamiť pozornosť na skutočnosť, že rozvoj „internetu vecí“ a používanie systémov rádiofrekvenčnej identifikácie by nemali obchádzať ochranu dát a práv občanov; |
| --- | --- |

y)

upriamiť pozornosť na skutočnosť, že rozvoj „internetu vecí“ a používanie systémov rádiofrekvenčnej identifikácie by nemali obchádzať ochranu dát a práv občanov;

| z) | vyzvať členské štáty, aby správne uplatňovali smernicu 95/46/ES o osobných údajoch v súvislosti s internetom; pripomenúť členským štátom, že táto smernica, najmä článok 8, sa uplatňuje bez ohľadu na technológiu použitú na spracovanie osobných údajov a že jej ustanovenia vyzývajú členské štáty, aby zabezpečili právo na súdny opravný prostriedok a kompenzáciu za porušenie týchto ustanovení (články 22, 23 a 24); |
| --- | --- |

z)

vyzvať členské štáty, aby správne uplatňovali smernicu 95/46/ES o osobných údajoch v súvislosti s internetom; pripomenúť členským štátom, že táto smernica, najmä článok 8, sa uplatňuje bez ohľadu na technológiu použitú na spracovanie osobných údajov a že jej ustanovenia vyzývajú členské štáty, aby zabezpečili právo na súdny opravný prostriedok a kompenzáciu za porušenie týchto ustanovení (články 22, 23 a 24);

| aa) | podporovať začlenenie základných zásad zákona o právach na internete do procesu výskumu a vývoja nástrojov a aplikácií spojených s internetom a presadzovanie zásady ochrany súkromia už vo fáze návrhu (privacy by design), podľa ktorej by bolo potrebné zaviesť čo najskôr požiadavky na ochranu súkromia a údajov v cykle životnosti nového technologického vývoja, pričom sa občanom zabezpečí užívateľsky priaznivé prostredie; |
| --- | --- |

aa)

podporovať začlenenie základných zásad zákona o právach na internete do procesu výskumu a vývoja nástrojov a aplikácií spojených s internetom a presadzovanie zásady ochrany súkromia už vo fáze návrhu (privacy by design), podľa ktorej by bolo potrebné zaviesť čo najskôr požiadavky na ochranu súkromia a údajov v cykle životnosti nového technologického vývoja, pričom sa občanom zabezpečí užívateľsky priaznivé prostredie;

| ab) | podporovať a žiadať aktívnu účasť európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 na tvorbe európskych právnych predpisov týkajúcich sa internetových činností s možným vplyvom na ochranu údajov; |
| --- | --- |

ab)

podporovať a žiadať aktívnu účasť európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov a pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 na tvorbe európskych právnych predpisov týkajúcich sa internetových činností s možným vplyvom na ochranu údajov;

| | Medzinárodné záväzky








  ac) | nabádať všetkých internetových hráčov, aby sa zapojili do prebiehajúceho procesu prípravy zákona o právach na internete, ktorý stavia na jestvujúcich základných právach, podporuje ich presadzovanie a podporuje uznanie vytvárajúcich sa zásad; z tohto hľadiska musí hrať vedúcu úlohu dynamická koalícia v súvislosti s návrhom zákona o právach na internete; |
| --- | --- | --- |

Medzinárodné záväzky

ac)

nabádať všetkých internetových hráčov, aby sa zapojili do prebiehajúceho procesu prípravy zákona o právach na internete, ktorý stavia na jestvujúcich základných právach, podporuje ich presadzovanie a podporuje uznanie vytvárajúcich sa zásad; z tohto hľadiska musí hrať vedúcu úlohu dynamická koalícia v súvislosti s návrhom zákona o právach na internete;

| ad) | zabezpečiť, aby sa v tejto súvislosti uvažovalo o mnohostrannej, viacúrovňovej a na proces orientovanej iniciatíve a spojení globálnych a miestnych iniciatív v záujme spresnenia a ochrany práv užívateľov internetu, a týmto zabezpečiť legitimitu, zodpovednosť a akceptáciu procesu; |
| --- | --- |

ad)

zabezpečiť, aby sa v tejto súvislosti uvažovalo o mnohostrannej, viacúrovňovej a na proces orientovanej iniciatíve a spojení globálnych a miestnych iniciatív v záujme spresnenia a ochrany práv užívateľov internetu, a týmto zabezpečiť legitimitu, zodpovednosť a akceptáciu procesu;

| ae) | uznať, že celosvetová a otvorená povaha internetu vyžaduje celosvetové normy na ochranu údajov, bezpečnosť a slobodu slova; vyzvať členské štáty a Komisiu, aby prebrali iniciatívu a navrhli takéto normy; uvítať uznesenie o naliehavosti ochrany súkromia vo svete bez hraníc a dosiahnutia spoločného návrhu na vytvorenie medzinárodných noriem na ochranu súkromia a údajov pri príležitosti 30. medzinárodnej konferencie komisárov pre ochranu údajov a súkromie, ktorá sa konala v Štrasburgu 15. až 17. októbra 2008; naliehať na všetky zúčastnené strany EÚ (verejné i súkromné), aby sa zapojili do týchto úvah; |
| --- | --- |

ae)

uznať, že celosvetová a otvorená povaha internetu vyžaduje celosvetové normy na ochranu údajov, bezpečnosť a slobodu slova; vyzvať členské štáty a Komisiu, aby prebrali iniciatívu a navrhli takéto normy; uvítať uznesenie o naliehavosti ochrany súkromia vo svete bez hraníc a dosiahnutia spoločného návrhu na vytvorenie medzinárodných noriem na ochranu súkromia a údajov pri príležitosti 30. medzinárodnej konferencie komisárov pre ochranu údajov a súkromie, ktorá sa konala v Štrasburgu 15. až 17. októbra 2008; naliehať na všetky zúčastnené strany EÚ (verejné i súkromné), aby sa zapojili do týchto úvah;

| af) | zdôrazniť význam vytvorenia skutočnej elektronickej web agory, kde by občania EÚ mohli interaktívnejšie diskutovať s tvorcami politík a inými zúčastnenými inštitúciami; |
| --- | --- |

af)

zdôrazniť význam vytvorenia skutočnej elektronickej web agory, kde by občania EÚ mohli interaktívnejšie diskutovať s tvorcami politík a inými zúčastnenými inštitúciami;

| ag) | nabádať k aktívnej účasti EÚ na rôznych medzinárodných fórach, ktoré sa zaoberajú globálnymi a lokalizovanými aspektmi internetu ako druhé fórum o riadení internetu; |
| --- | --- |

ag)

nabádať k aktívnej účasti EÚ na rôznych medzinárodných fórach, ktoré sa zaoberajú globálnymi a lokalizovanými aspektmi internetu ako druhé fórum o riadení internetu;

| ah) | zúčastňovať sa spolu so všetkými príslušnými predstaviteľmi EÚ na založení európskeho fóra o riadení internetu, ktoré by vyhodnotilo skúsenosti získané národnými fórami o riadení internetu, fungovalo ako lokálne centrum a efektívnejšie by odovzdávalo celoeurópske otázky, postoje a záujmy pripravovaným medzinárodným fóram o riadení internetu; |
| --- | --- |

ah)

zúčastňovať sa spolu so všetkými príslušnými predstaviteľmi EÚ na založení európskeho fóra o riadení internetu, ktoré by vyhodnotilo skúsenosti získané národnými fórami o riadení internetu, fungovalo ako lokálne centrum a efektívnejšie by odovzdávalo celoeurópske otázky, postoje a záujmy pripravovaným medzinárodným fóram o riadení internetu;

*

* *

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade a pre informáciu Komisii. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade a pre informáciu Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 60.

(3)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90.

(4)  Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 54.

(5)  Ú. v. EÚ L 69, 16.3.2005, s. 67.

(6)  Ú. v. ES L 149, 2.6.2001, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 330, 9.12.2008, s. 21.

(8)  Príklad: Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite z 23. novembra 2001 Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov z 28. januára 1981.

(9)  BVerfG, 1 BvR 370/07, 27.2.2008.

(10)  Pozri tiež nedávnu štúdiu o posilňovaní bezpečnosti a základných slobôd na internete – politika EÚ pre boj proti počítačovej trestnej činnosti predkladá okrem iného prijatie nezáväzného predpisu o právach na internete.

(11)  http://www.globalnetworkinitiative.org/index.php.

(12)  V dokumente Rady Európy nazvanom Internet a kritické zdroje zo 17. septembra 2008 je tiež zdôraznené, že „zabezpečenie a podpora rovnosti a účasť s rešpektom k internetu je podstatným krokom k pokroku rovnosti a účasti na spoločnosti ako celku“.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/214 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/214

---

Štvrtok, 26. marca 2009Stratégia EÚ pre lepšiu demontáž lodí

P6_TA(2009)0195

Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o stratégii Európskej únie pre lepšiu demontáž lodí

2010/C 117 E/34

Európsky parlament,

so zreteľom na Zelenú knihu Komisie z 22. mája 2007 o lepšej demontáži lodí (KOM(2007)0269),

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. mája 2008 o Zelenej knihe o lepšej demontáži lodí (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. novembra 2008 o stratégii EÚ pre lepšiu demontáž lodí (KOM(2008)0767),

so zreteľom na články 2 a 6 Zmluvy o ES, podľa ktorých sa požiadavky na ochranu životného prostredia musia začleniť do rozličných sektorov politiky Spoločenstva s cieľom podporovať environmentálne udržateľný rozvoj hospodárskych činností,

so zreteľom na článok 175 Zmluvy o ES,

so zreteľom na Bazilejský dohovor o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní (Bazilejský dohovor), ktorý OSN schválila 22. marca 1989 ako rámec na regulovanie medzinárodnej prepravy nebezpečných odpadov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu (2) (nariadenie o preprave odpadu),

so zreteľom na diplomatickú konferenciu o Dohovore o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí (dohovor o recyklácii lodí), ktorú bude Medzinárodná námorná organizácia (IMO) organizovať v máji 2009,

so zreteľom na článok 108 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže sa zaznamenali vážne obavy, že pokiaľ sa na úrovni EÚ bezodkladne neprijmú regulačné opatrenia, ekologicky škodlivé a neľudské podmienky demontáže lodí v južnej Ázii sa budú naďalej zhoršovať, |
| --- | --- |

A.

keďže sa zaznamenali vážne obavy, že pokiaľ sa na úrovni EÚ bezodkladne neprijmú regulačné opatrenia, ekologicky škodlivé a neľudské podmienky demontáže lodí v južnej Ázii sa budú naďalej zhoršovať,

| B. | keďže Bazilejský dohovor uznáva (po schválení Európskou radou), že loď sa môže stať odpadom; keďže sa však môže podľa iných medzinárodných pravidiel zároveň definovať ako loď, väčšina majiteľov lodí v súčasnosti neinformuje orgány o svojom zámere zlikvidovať svoje plavidlá; keďže by preto majitelia lodí mali prispievať k tomu, aby sa zabezpečilo poskytnutie informácií o ich zámere zlikvidovať svoje plavidlá a o nebezpečných materiáloch na ich lodiach, |
| --- | --- |

B.

keďže Bazilejský dohovor uznáva (po schválení Európskou radou), že loď sa môže stať odpadom; keďže sa však môže podľa iných medzinárodných pravidiel zároveň definovať ako loď, väčšina majiteľov lodí v súčasnosti neinformuje orgány o svojom zámere zlikvidovať svoje plavidlá; keďže by preto majitelia lodí mali prispievať k tomu, aby sa zabezpečilo poskytnutie informácií o ich zámere zlikvidovať svoje plavidlá a o nebezpečných materiáloch na ich lodiach,

| C. | keďže nariadenie o preprave odpadu sa i naďalej systematicky prehliada a keďže sa uznáva, že zodpovednosť a úloha zvýhodňujúcich vlajkových štátov sú hlavnou prekážkou v boji proti nezákonnému vývozu toxických odpadov, |
| --- | --- |

C.

keďže nariadenie o preprave odpadu sa i naďalej systematicky prehliada a keďže sa uznáva, že zodpovednosť a úloha zvýhodňujúcich vlajkových štátov sú hlavnou prekážkou v boji proti nezákonnému vývozu toxických odpadov,

| D. | keďže veľký počet lodí vyradených z prevádzky v dôsledku celosvetového vyraďovania ropných tankerov s jednoduchým trupom a nahromadenie starých plavidiel, ktoré sa v súčasnosti sťahujú z trhu čiastočne v dôsledku hospodárskej recesie, povedú v južnej Ázii k nekontrolovanému rozmachu zariadení, ktoré nevyhovujú normám, pričom tento trend sa rozšíri aj do krajín afrického regiónu, pokiaľ EÚ okamžite neprijme konkrétne opatrenia, |
| --- | --- |

D.

keďže veľký počet lodí vyradených z prevádzky v dôsledku celosvetového vyraďovania ropných tankerov s jednoduchým trupom a nahromadenie starých plavidiel, ktoré sa v súčasnosti sťahujú z trhu čiastočne v dôsledku hospodárskej recesie, povedú v južnej Ázii k nekontrolovanému rozmachu zariadení, ktoré nevyhovujú normám, pričom tento trend sa rozšíri aj do krajín afrického regiónu, pokiaľ EÚ okamžite neprijme konkrétne opatrenia,

| E. | keďže demontáž lodí pomocou metódy tzv. demontáže na plážach, pri ktorej lode počas prílivu vchádzajú na plytčinu, bola na celom svete odsúdená ako metóda, ktorá nezaručuje bezpečnosť pracovníkov ani primeranú ochranu morského prostredia pred znečistením z lodí, |
| --- | --- |

E.

keďže demontáž lodí pomocou metódy tzv. demontáže na plážach, pri ktorej lode počas prílivu vchádzajú na plytčinu, bola na celom svete odsúdená ako metóda, ktorá nezaručuje bezpečnosť pracovníkov ani primeranú ochranu morského prostredia pred znečistením z lodí,

| 1. | poukazuje na to, že vyššie uvedené uznesenie Európskeho parlamentu a v ňom vyjadrené názory sú dnes stále platné, a zdôrazňuje, že tieto názory by sa mali zohľadniť, pokiaľ je to možné, v dohovore o recyklácii lodí, ktorý sa má prijať v máji 2009; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že vyššie uvedené uznesenie Európskeho parlamentu a v ňom vyjadrené názory sú dnes stále platné, a zdôrazňuje, že tieto názory by sa mali zohľadniť, pokiaľ je to možné, v dohovore o recyklácii lodí, ktorý sa má prijať v máji 2009;

| 2. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa recyklovanie lodí považovalo za neoddeliteľnú súčasť životného cyklu lode, pričom požiadavky na recyklovanie lodí sa zohľadnia v štádiu plánovania stavby a vybavenia lode; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa recyklovanie lodí považovalo za neoddeliteľnú súčasť životného cyklu lode, pričom požiadavky na recyklovanie lodí sa zohľadnia v štádiu plánovania stavby a vybavenia lode;

| 3. | poukazuje na to, že lode na konci životnosti by sa mali z dôvodu mnohých nebezpečných látok, ktoré obsahujú, považovať za nebezpečný odpad a mal by sa na ne preto vzťahovať Bazilejský dohovor; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na to, že lode na konci životnosti by sa mali z dôvodu mnohých nebezpečných látok, ktoré obsahujú, považovať za nebezpečný odpad a mal by sa na ne preto vzťahovať Bazilejský dohovor;

| 4. | víta stratégiu EÚ pre lepšiu demontáž lodí; zdôrazňuje však, že Komisia musí urýchlene pokročiť zo štádia štúdií uskutočniteľnosti a plne sa zamerať na prijatie opatrení, ktoré zabezpečia účinné vykonávanie nariadenia o preprave odpadu; v tejto súvislosti požaduje prísnejšie kontroly a monitorovanie vnútroštátnymi prístavnými orgánmi a vyzýva Komisiu, aby predložila usmernenia pre túto oblasť; |
| --- | --- |

4.

víta stratégiu EÚ pre lepšiu demontáž lodí; zdôrazňuje však, že Komisia musí urýchlene pokročiť zo štádia štúdií uskutočniteľnosti a plne sa zamerať na prijatie opatrení, ktoré zabezpečia účinné vykonávanie nariadenia o preprave odpadu; v tejto súvislosti požaduje prísnejšie kontroly a monitorovanie vnútroštátnymi prístavnými orgánmi a vyzýva Komisiu, aby predložila usmernenia pre túto oblasť;

| 5. | zdôrazňuje, že nezostáva čas nazvyš a požaduje konkrétne regulačné opatrenia na úrovni EÚ, ktoré prekonajú poľutovaniahodne slabé nástroje nápravy IMO; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že nezostáva čas nazvyš a požaduje konkrétne regulačné opatrenia na úrovni EÚ, ktoré prekonajú poľutovaniahodne slabé nástroje nápravy IMO;

| 6. | požaduje výslovný zákaz demontáže lodí na konci životnosti na plážach a domnieva sa, že akákoľvek technická pomoc poskytovaná krajinám južnej Ázie v rámci EÚ by sa mala ďalej zameriavať na ukončenie používania tejto úplne neudržateľnej metódy demontáže, ktorá sa vyznačuje vážnymi nedostatkami; |
| --- | --- |

6.

požaduje výslovný zákaz demontáže lodí na konci životnosti na plážach a domnieva sa, že akákoľvek technická pomoc poskytovaná krajinám južnej Ázie v rámci EÚ by sa mala ďalej zameriavať na ukončenie používania tejto úplne neudržateľnej metódy demontáže, ktorá sa vyznačuje vážnymi nedostatkami;

| 7. | naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby sa dohodli na takých podmienkach nadobudnutia platnosti dohovoru o recyklácii lodí, ktoré by umožnili jeho uplatňovanie vo veľmi krátkej dobe; |
| --- | --- |

7.

naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby sa dohodli na takých podmienkach nadobudnutia platnosti dohovoru o recyklácii lodí, ktoré by umožnili jeho uplatňovanie vo veľmi krátkej dobe;

| 8. | vyzýva členské štáty, aby po dosiahnutí dohody na úrovni IMO, čo najskôr podpísali a ratifikovali dohovor o recyklácii lodí; |
| --- | --- |

8.

vyzýva členské štáty, aby po dosiahnutí dohody na úrovni IMO, čo najskôr podpísali a ratifikovali dohovor o recyklácii lodí;

| 9. | vyzýva Komisiu, členské štáty a majiteľov lodí, aby bezodkladne uplatňovali hlavné prvky dohovoru o recyklácii lodí s cieľom zabezpečiť, aby sa s loďami, ktoré sa pošlú v nasledujúcich mesiacoch a rokoch na demontáž, naložilo bezpečným spôsobom prijateľným z hľadiska životného prostredia; |
| --- | --- |

9.

vyzýva Komisiu, členské štáty a majiteľov lodí, aby bezodkladne uplatňovali hlavné prvky dohovoru o recyklácii lodí s cieľom zabezpečiť, aby sa s loďami, ktoré sa pošlú v nasledujúcich mesiacoch a rokoch na demontáž, naložilo bezpečným spôsobom prijateľným z hľadiska životného prostredia;

| 10. | zdôrazňuje, že dohovor o recyklácii lodí sa bude musieť po jeho prijatí v Hongkongu v máji 2009 vyhodnotiť so zreteľom na úroveň kontroly zodpovedajúcej úrovni stanovenej v Bazilejskom dohovore, ktorý je začlenený do nariadenia o preprave odpadu; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že dohovor o recyklácii lodí sa bude musieť po jeho prijatí v Hongkongu v máji 2009 vyhodnotiť so zreteľom na úroveň kontroly zodpovedajúcej úrovni stanovenej v Bazilejskom dohovore, ktorý je začlenený do nariadenia o preprave odpadu;

| 11. | podporuje návrhy Komisie na opatrenia, na základe ktorých by sa zaviedli nezávislé osvedčenia a audity pre zariadenia na demontáž lodí; domnieva sa, že treba naliehavo prijať takéto opatrenia, a zdôrazňuje, že poskytnutie finančných prostriedkov Spoločenstva pre odvetvie lodnej dopravy by malo byť vždy podmienené tým, že príjemca použije takéto certifikované zariadenia; v tejto súvislosti víta normy, ktoré vypracovala Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) a považuje ich za krok správnym smerom, avšak očakáva, že v blízkej budúcnosti dôjde k ďalším zlepšeniam; |
| --- | --- |

11.

podporuje návrhy Komisie na opatrenia, na základe ktorých by sa zaviedli nezávislé osvedčenia a audity pre zariadenia na demontáž lodí; domnieva sa, že treba naliehavo prijať takéto opatrenia, a zdôrazňuje, že poskytnutie finančných prostriedkov Spoločenstva pre odvetvie lodnej dopravy by malo byť vždy podmienené tým, že príjemca použije takéto certifikované zariadenia; v tejto súvislosti víta normy, ktoré vypracovala Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) a považuje ich za krok správnym smerom, avšak očakáva, že v blízkej budúcnosti dôjde k ďalším zlepšeniam;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia na podporu prenosu know-how a technológií, ako sú napríklad systémy označovania bezpečných a ekologických recyklačných zariadení, aby tak pomohla demontážnym zariadeniam v južnej Ázii dodržiavať medzinárodné bezpečnostné a environmentálne normy, a najmä normy, ktoré zavedie dohovor o recyklácii lodí; je presvedčený, že tento cieľ by sa mal zohľadniť aj v širšom rámci politiky rozvojovej pomoci EÚ vo vzťahu ku krajinám, v ktorých sa uskutočňuje demontáž lodí; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia na podporu prenosu know-how a technológií, ako sú napríklad systémy označovania bezpečných a ekologických recyklačných zariadení, aby tak pomohla demontážnym zariadeniam v južnej Ázii dodržiavať medzinárodné bezpečnostné a environmentálne normy, a najmä normy, ktoré zavedie dohovor o recyklácii lodí; je presvedčený, že tento cieľ by sa mal zohľadniť aj v širšom rámci politiky rozvojovej pomoci EÚ vo vzťahu ku krajinám, v ktorých sa uskutočňuje demontáž lodí;

| 13. | dôrazne podporuje dialóg medzi EÚ a vládami krajín južnej Ázie, ktoré sa podieľajú na demontáži lodí, o otázke pracovných podmienok v zariadeniach na demontáž lodí vrátane otázky detskej práce; |
| --- | --- |

13.

dôrazne podporuje dialóg medzi EÚ a vládami krajín južnej Ázie, ktoré sa podieľajú na demontáži lodí, o otázke pracovných podmienok v zariadeniach na demontáž lodí vrátane otázky detskej práce;

| 14. | vyzýva k vytvoreniu mechanizmu financovania, ktorý by vychádzal z povinných príspevkov odvetvia lodnej dopravy, a bol by v súlade so zásadou zodpovednosti výrobcu; |
| --- | --- |

14.

vyzýva k vytvoreniu mechanizmu financovania, ktorý by vychádzal z povinných príspevkov odvetvia lodnej dopravy, a bol by v súlade so zásadou zodpovednosti výrobcu;

| 15. | vyzýva Komisiu, aby jednoznačne určila za zodpovedný ten štát, ktorý má súdnu právomoc nad vlastníkmi odpadu; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby jednoznačne určila za zodpovedný ten štát, ktorý má súdnu právomoc nad vlastníkmi odpadu;

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, vládam Turecka, Bangladéša, Číny, Pakistanu a Indie a IMO. |
| --- | --- |

16.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, vládam Turecka, Bangladéša, Číny, Pakistanu a Indie a IMO.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0222.

(2)  Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok, 24. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/217

---

Utorok, 24. marca 2009Dohoda medzi ES a Nepálom o určitých aspektoch leteckých služieb *

P6_TA(2009)0146

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Nepálu o určitých aspektoch leteckých služieb (KOM(2008)0041 – C6-0041/2009 – 2008/0017(CNS))

2010/C 117 E/35

(Konzultačný postup)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (KOM(2008)0041),

so zreteľom na článok 80 ods. 2 a článok 300 ods. 2 prvý pododsek prvá veta Zmluvy o ES,

so zreteľom na článok 300 ods. 3 prvý pododsek Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C6-0041/2009),

so zreteľom na článok 51, článok 83 ods. 7 a článok 43 ods. 1 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A6-0071/2009),

| 1. | schvaľuje uzavretie dohody; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje uzavretie dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vláde Nepálu. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vláde Nepálu.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/218 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/218

---

Utorok, 24. marca 2009Kolesové poľnohospodárske alebo lesné traktory (kodifikované znenie) ***I

P6_TA(2009)0147

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o určitých súčastiach a charakteristikách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov (kodifikované znenie) (KOM(2008)0690 – C6-0414/2008 – 2008/0213(COD))

2010/C 117 E/36

(Spolurozhodovací postup – kodifikácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0690),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0414/2008),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 20. decembra 1994 o zrýchlenej pracovnej metóde pre úradnú kodifikáciu právnych textov (1),

so zreteľom na články 80 a 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A6-0130/2009),

| A. | keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez ich podstatnej zmeny, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez ich podstatnej zmeny,

| 1. | schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/219 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/219

---

Utorok, 24. marca 2009Systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) *

P6_TA(2009)0148

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady ustanovujúceho systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (kodifikované znenie) (KOM(2008)0842 – C6-0019/2009 – 2008/0235(CNS))

2010/C 117 E/37

(Konzultačný postup – kodifikácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2008)0842),

so zreteľom na články 26, 37 a 308 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C6-0019/2009),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 20. decembra 1994 o zrýchlenej pracovnej metóde pre úradnú kodifikáciu právnych textov (1),

so zreteľom na články 80 a 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A6-0129/2009),

| A. | keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez ich podstatnej zmeny, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie je predmetom uvedeného návrhu iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných textov bez ich podstatnej zmeny,

| 1. | schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/220 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/220

---

Utorok, 24. marca 2009Zber štatistických informácií ECB *

P6_TA(2009)0149

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o odporúčaní k nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (13411/2008 – C6-0351/2008 – 2008/0807(CNS))

2010/C 117 E/38

(Konzultačný postup)

Európsky parlament,

so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky Rade (13411/2008) (1),

so zreteľom na článok 107 ods. 6 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C6-0351/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0119/2009),

| 1. | schvaľuje zmenené a doplnené odporúčanie Európskej centrálnej banky; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenené a doplnené odporúčanie Európskej centrálnej banky;

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť odporúčanie Európskej centrálnej banky; |
| --- | --- |

3.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť odporúčanie Európskej centrálnej banky;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Európskej centrálnej banke. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Európskej centrálnej banke.

| TEXT NAVRHOVANÝ EURÓPSKOU CENTRÁLNOU BANKOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt


  Odôvodnenie 7 a (nové) |
| | (7a) | Štatistické údaje, ktoré ESCB zozbieral z inštitúcií finančného sektora, by sa mali v záujme zvýšenia transparentnosti zverejňovať, ale mala by sa zároveň zaručiť aj vysoká úroveň ochrany údajov. |

TEXT NAVRHOVANÝ EURÓPSKOU CENTRÁLNOU BANKOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 7 a (nové)

(7a)

Štatistické údaje, ktoré ESCB zozbieral z inštitúcií finančného sektora, by sa mali v záujme zvýšenia transparentnosti zverejňovať, ale mala by sa zároveň zaručiť aj vysoká úroveň ochrany údajov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 7 b (nové)

| (7b) | Pri vývoji, tvorbe a šírení európskej štatistiky by sa mali zohľadniť osvedčené postupy a príslušné medzinárodné odporúčania. |
| --- | --- |

(7b)

Pri vývoji, tvorbe a šírení európskej štatistiky by sa mali zohľadniť osvedčené postupy a príslušné medzinárodné odporúčania.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 8

| (8) | Okrem toho je dôležité zaistiť úzku spoluprácu medzi ESCB a Európskym štatistickým systémom (ďalej len „EŠS“), najmä na podporu výmeny dôverných údajov medzi oboma systémami na štatistické účely, v zmysle článku 285 zmluvy a článku 5 štatútu. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho je dôležité zaistiť úzku spoluprácu medzi ESCB a Európskym štatistickým systémom (ďalej len „EŠS“), najmä na podporu výmeny dôverných údajov medzi oboma systémami na štatistické účely, v zmysle článku 285 zmluvy a článku 5 štatútu.

| (8) | Okrem toho treba zabezpečiť úzku spoluprácu medzi ESCB a Európskym štatistickým systémom (ďalej len „EŠS“)
  s cieľom zabrániť duplicite pri zbere štatistických údajov,
  najmä na podporu výmeny dôverných údajov medzi oboma systémami na štatistické účely, v zmysle článku 285 zmluvy a článku 5 štatútu. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho treba zabezpečiť úzku spoluprácu medzi ESCB a Európskym štatistickým systémom (ďalej len „EŠS“)
  s cieľom zabrániť duplicite pri zbere štatistických údajov,
  najmä na podporu výmeny dôverných údajov medzi oboma systémami na štatistické účely, v zmysle článku 285 zmluvy a článku 5 štatútu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 2 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 2533/98

Článok 2 a (nový)

| 2a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 2a


  Spolupráca s EŠS



  ESCB a EŠS úzko spolupracujú, pričom dodržiavajú štatistické zásady ustanovené v článku 3, s cieľom minimalizovať záťaž spojenú so štatistickým vykazovaním, zabrániť duplicite a zaručiť jednotný prístup k tvorbe európskej štatistiky.“ |
| --- | --- |

2a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 2a

Spolupráca s EŠS

ESCB a EŠS úzko spolupracujú, pričom dodržiavajú štatistické zásady ustanovené v článku 3, s cieľom minimalizovať záťaž spojenú so štatistickým vykazovaním, zabrániť duplicite a zaručiť jednotný prístup k tvorbe európskej štatistiky.“

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4 – písmeno g

Nariadenie (ES) č. 2533/98

Článok 8 – odseky 11 až 13

| g) | Dopĺňajú sa tieto odseky 11 až 13:




  „11.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia o výmene iných dôverných štatistických informácií než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prenos dôverných štatistických informácií medzi členom ESCB, ktorý zozbieral informácie a orgánom EŠS sa môže uskutočniť, pokiaľ je tento prenos potrebný pre efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality v rámci príslušných oblastí pôsobnosti EŠS a ESCB. Akýkoľvek prenos, ktorý nasleduje po prvom prenose, musí byť výslovne schválený členom ESCB, ktorý zozbieral informácie.




  12.
     
  Ak sú dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB, tieto údaje sa použijú výlučne na štatistické účely a môžu byť sprístupnené len zamestnancom zapojeným do pracovných činností v oblasti štatistiky v rámci ich špecifickej pracovnej oblasti.




  13.
     
  Ochranné opatrenia uvedené v článku 19 nariadenia (ES) č. [XX] sa vzťahujú na všetky dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB podľa odsekov 11 a 12 a podľa článku 20 ods. 1a nariadenia (ES) č. [XX]. ECB zverejní výročnú správu o opatreniach, ktoré prijala na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov.“ |
| --- | --- |

g)

Dopĺňajú sa tieto odseky 11 až 13:

„11.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia o výmene iných dôverných štatistických informácií než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prenos dôverných štatistických informácií medzi členom ESCB, ktorý zozbieral informácie a orgánom EŠS sa môže uskutočniť, pokiaľ je tento prenos potrebný pre efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality v rámci príslušných oblastí pôsobnosti EŠS a ESCB. Akýkoľvek prenos, ktorý nasleduje po prvom prenose, musí byť výslovne schválený členom ESCB, ktorý zozbieral informácie.

12.
     
  Ak sú dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB, tieto údaje sa použijú výlučne na štatistické účely a môžu byť sprístupnené len zamestnancom zapojeným do pracovných činností v oblasti štatistiky v rámci ich špecifickej pracovnej oblasti.

13.
     
  Ochranné opatrenia uvedené v článku 19 nariadenia (ES) č. [XX] sa vzťahujú na všetky dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB podľa odsekov 11 a 12 a podľa článku 20 ods. 1a nariadenia (ES) č. [XX]. ECB zverejní výročnú správu o opatreniach, ktoré prijala na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov.“

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6

Odporúčanie k nariadeniu – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 4 a (nový)

Nariadenie (ES) č. 2533/98

Článok 8 a (nový)

| 4a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 8a


  Spolupráca medzi EŠS a ESCB



  1.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia o výmene iných dôverných štatistických informácií než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prenos dôverných štatistických informácií medzi členom ESCB, ktorý zozbieral informácie, a orgánom EŠS sa môže uskutočniť, ak je tento prenos potrebný na efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky, vrátane štatistiky o eurozóne, alebo na zvýšenie jej kvality v rámci príslušných oblastí pôsobnosti EŠS a ESCB.




  Každý ďalší prenos, ktorý nasleduje po prvom prenose, si vyžaduje výslovné schválenie členom ESCB, ktorý informácie zozbieral.




  2.
     
  Ak sa dôverné údaje prenášajú medzi orgánom EŠS a členom ESCB, tieto údaje sa použijú výlučne na štatistické účely a prístup k nim môžu mať len osoby, ktoré pracujú v oblasti štatistiky v rámci ich konkrétnej pracovnej činnosti.




  3.
     
  Ochranné pravidlá a opatrenia uvedené v článku 20 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 z ... o európskej štatistike (2) sa vzťahujú na všetky dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB podľa odsekov 1 a 2 tohto článku a podľa článku 21 ods. 2 nariadenia (ES) č. .../2009. ECB zverejňuje výročnú správu o opatreniach, ktoré prijala na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov. |
| --- | --- |

4a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 8a

Spolupráca medzi EŠS a ESCB

1.
     
  Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia o výmene iných dôverných štatistických informácií než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prenos dôverných štatistických informácií medzi členom ESCB, ktorý zozbieral informácie, a orgánom EŠS sa môže uskutočniť, ak je tento prenos potrebný na efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky, vrátane štatistiky o eurozóne, alebo na zvýšenie jej kvality v rámci príslušných oblastí pôsobnosti EŠS a ESCB.

Každý ďalší prenos, ktorý nasleduje po prvom prenose, si vyžaduje výslovné schválenie členom ESCB, ktorý informácie zozbieral.

2.
     
  Ak sa dôverné údaje prenášajú medzi orgánom EŠS a členom ESCB, tieto údaje sa použijú výlučne na štatistické účely a prístup k nim môžu mať len osoby, ktoré pracujú v oblasti štatistiky v rámci ich konkrétnej pracovnej činnosti.

3.
     
  Ochranné pravidlá a opatrenia uvedené v článku 20 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 z ... o európskej štatistike (2) sa vzťahujú na všetky dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB podľa odsekov 1 a 2 tohto článku a podľa článku 21 ods. 2 nariadenia (ES) č. .../2009. ECB zverejňuje výročnú správu o opatreniach, ktoré prijala na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 251, 3.10.2008, s. 1.

(2)  
  Ú. v. EÚ L ...“

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/223 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/223

---

Utorok, 24. marca 2009Kozmetické výrobky (prepracované znenie) ***I

P6_TA(2009)0158

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie) (KOM(2008)0049 – C6-0053/2008 – 2008/0035(COD))

2010/C 117 E/39

(Spolurozhodovací postup: prepracovanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0049),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0053/2008),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov (1),

so zreteľom na list z 21. novembra 2008, ktorý zaslal Výbor pre právne veci Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín v súlade s článkom 80a ods. 3 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na články 80a a 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre právne veci (A6-0484/2008),

| A. | keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie predmetný návrh neobsahuje žiadne zásadné zmeny okrem tých, ktoré sú ako také označené v návrhu, a keďže, pokiaľ ide o kodifikáciu nezmenených ustanovení skorších aktov spolu s uvedenými zmenami, predmetom návrhu je iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných aktov bez zmeny ich podstaty, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie predmetný návrh neobsahuje žiadne zásadné zmeny okrem tých, ktoré sú ako také označené v návrhu, a keďže, pokiaľ ide o kodifikáciu nezmenených ustanovení skorších aktov spolu s uvedenými zmenami, predmetom návrhu je iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných aktov bez zmeny ich podstaty,

| 1. | schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a v nižšie uvedenom zmenenom a doplnenom znení; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie a v nižšie uvedenom zmenenom a doplnenom znení;

| 2. | berie na vedomie vyhlásenia Komisie uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

berie na vedomie vyhlásenia Komisie uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

3.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Utorok, 24. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0035

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (ES) č. ....)

---

Utorok, 24. marca 2009PRÍLOHA

Vyhlásenia Komisie

Komisia berie na vedomie obavy členských štátov súvisiace s prepracovaním smerníc na nariadenia.

Komisia sa domnieva, že pokiaľ sú existujúce ustanovenia smernice dostatočne jasné, jednoznačné a podrobné, môžu sa prepracovať na priamo uplatniteľné ustanovenia nariadenia. Platí to najmä vtedy, keď sú takéto ustanovenia technického charakteru a členské štáty ich už plne prevzali do svojho právneho poriadku.

Na základe rôznych stanovísk Komisia súhlasí, že konkrétny prípad nariadenia o kozmetických výrobkoch nebude predstavovať precedens pri výklade medziinštitucionálnej dohody v tejto veci.

Komisia sa zaväzuje, že pred začatím uplatňovania nariadenia, objasní situáciu v súvislosti s internetovým predajom kozmetických výrobkov.

Ako Európsky parlament, tak aj Komisia je znepokojená skutočnosťou, že kozmetický priemysel môže byť ovplyvnený prítomnosťou napodobenín, čoho následkom môže byť väčšie ohrozenie ľudského zdravia. Komisia preto podnikne kroky na zlepšenie spolupráce medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v oblasti boja proti falzifikátom.

Komisia pripraví dôvodovú správu o prechodných ustanoveniach a dátumoch uplatňovania tohto nariadenia (najmä čo sa týka článkov 7, 8, 10 a 12a).

Čo sa týka nanomateriálov, Komisia si uvedomuje, že práca na spoločnej definícii nanomateriálov sa ešte stále vyvíja. Komisia preto potvrdzuje, že budúce právne predpisy Spoločenstva by mali zohľadňovať vývoj spoločnej definície a poukazuje na to, že komitologické postupy, ktoré sú súčasťou tohto návrhu, tiež umožňujú aktualizáciu definície v tomto návrhu.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/225 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/225

---

Utorok, 24. marca 2009Uvádzanie biocídnych výrobkov na trh ***I

P6_TA(2009)0159

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s rozšírením určitých lehôt (KOM(2008)0618 – C6-0346/2008 – 2008/0188(COD))

2010/C 117 E/40

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0618),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0346/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0076/2009),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

Utorok, 24. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0188

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 24. marca 2009 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/.../ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh v súvislosti s predĺžením určitých lehôt

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, smernici 2009/107/ES.)

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/226 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/226

---

Utorok, 24. marca 2009Štruktúra a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov *

P6_TA(2009)0160

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 92/79/EHS, 92/80/EHS a 95/59/ES, pokiaľ ide o štruktúru a sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov (KOM(2008)0459 – C6-0311/2008 – 2008/0150(CNS))

2010/C 117 E/41

(Konzultačný postup)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2008)0459),

so zreteľom na článok 93 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C6-0311/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A6-0121/2009),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 250 ods. 2 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 250 ods. 2 Zmluvy o ES;

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh smernice – pozmeňujúci akt


  Odôvodnenie 2 |
| (2) | S cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň ochrany zdravia, ktoré sa vyžadujú v článku 152 zmluvy o ES, pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že Spoločenstvo je zmluvnou stranou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie, je potrebné v tejto oblasti vykonať rôzne zmeny. Tieto zmeny by mali zohľadňovať situáciu každého z rôznych tabakových výrobkov. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 2

(2)

S cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň ochrany zdravia, ktoré sa vyžadujú v článku 152 zmluvy o ES, pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že Spoločenstvo je zmluvnou stranou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie, je potrebné v tejto oblasti vykonať rôzne zmeny. Tieto zmeny by mali zohľadňovať situáciu každého z rôznych tabakových výrobkov.

| (2) | S cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň ochrany zdravia, ktoré sa vyžadujú v článku 152 Zmluvy o ES, pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že Spoločenstvo je zmluvnou stranou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie, je potrebné v tejto oblasti vykonať rôzne zmeny. Tieto zmeny by mali
  v prípade potreby
  zohľadňovať
  zákaz fajčenia a
  situáciu každého z rôznych tabakových výrobkov
  a mali by byť doplnkom k zákazu reklamy na tabak a organizovaniu vzdelávacích kampaní
  .
  Takisto by sa malo prihliadať na potrebu bojovať proti pašovaniu z tretích krajín a organizovanému zločinu a na vytváranie a rozširovanie schengenského priestoru. |
| --- | --- |

(2)

S cieľom zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň ochrany zdravia, ktoré sa vyžadujú v článku 152 Zmluvy o ES, pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že Spoločenstvo je zmluvnou stranou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie, je potrebné v tejto oblasti vykonať rôzne zmeny. Tieto zmeny by mali
  v prípade potreby
  zohľadňovať
  zákaz fajčenia a
  situáciu každého z rôznych tabakových výrobkov
  a mali by byť doplnkom k zákazu reklamy na tabak a organizovaniu vzdelávacích kampaní
  .
  Takisto by sa malo prihliadať na potrebu bojovať proti pašovaniu z tretích krajín a organizovanému zločinu a na vytváranie a rozširovanie schengenského priestoru.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 3

| (3) | Pokiaľ ide o cigarety, súčasné úpravy by sa mali zjednodušiť s cieľom vytvoriť neutrálne podmienky pre hospodársku súťaž výrobcov, znížiť mieru rozdelenia trhov s tabakovými výrobkami
  a
  zdôrazniť ciele ochrany zdravia. Preto by sa mala koncepcia najžiadanejšej cenovej kategórie nahradiť;
  minimálna
  požiadavka
  týkajúca sa ceny by sa mala týkať váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny, zatiaľ čo peňažné minimum by sa malo vzťahovať na všetky cigarety
  .
  Z podobných dôvodov by mala


  vážená
  priemerná maloobchodná predajná cena slúžiť
  aj
  ako referencia na meranie významu osobitnej spotrebnej dane v celkovom daňovom zaťažení. |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o cigarety, súčasné úpravy by sa mali zjednodušiť s cieľom vytvoriť neutrálne podmienky pre hospodársku súťaž výrobcov, znížiť mieru rozdelenia trhov s tabakovými výrobkami
  a
  zdôrazniť ciele ochrany zdravia. Preto by sa mala koncepcia najžiadanejšej cenovej kategórie nahradiť;
  minimálna
  požiadavka
  týkajúca sa ceny by sa mala týkať váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny, zatiaľ čo peňažné minimum by sa malo vzťahovať na všetky cigarety
  .
  Z podobných dôvodov by mala


  vážená
  priemerná maloobchodná predajná cena slúžiť
  aj
  ako referencia na meranie významu osobitnej spotrebnej dane v celkovom daňovom zaťažení.

| (3) | Pokiaľ ide o cigarety, súčasné úpravy by sa mali zjednodušiť s cieľom vytvoriť neutrálne podmienky pre hospodársku súťaž výrobcov, znížiť mieru rozdelenia trhov s tabakovými výrobkami
  , zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi, pestovateľmi tabaku a tabakovým priemyslom v EÚ,
  zdôrazniť ciele ochrany zdravia
  a plniť makroekonomické ciele, ako je nízka miera inflácie, v kontexte rozširovania eurozóny a zbližovania cien
  . Preto by sa mala koncepcia najžiadanejšej cenovej kategórie nahradiť;
  do 1. januára 2012
  by sa mala požiadavka
  na minimálnu spotrebnú daň pre všetky tabakové výrobky vo všetkých členských štátoch vyjadrovať len ako osobitná zložka odvádzaná za každú tabakovú jednotku.


  Vážená
  priemerná maloobchodná predajná cena
  by mala
  slúžiť
  iba
  ako referencia na meranie významu osobitnej spotrebnej dane v celkovom daňovom zaťažení.
  Členské štáty s vysokou úrovňou spotrebnej dane z tabakových výrobkov by mali prijať miernejšiu politiku týkajúcu sa zvyšovania dane, majúc na pamäti dôležitosť konvergencie medzi daňovými úrovňami v rámci vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o cigarety, súčasné úpravy by sa mali zjednodušiť s cieľom vytvoriť neutrálne podmienky pre hospodársku súťaž výrobcov, znížiť mieru rozdelenia trhov s tabakovými výrobkami
  , zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi, pestovateľmi tabaku a tabakovým priemyslom v EÚ,
  zdôrazniť ciele ochrany zdravia
  a plniť makroekonomické ciele, ako je nízka miera inflácie, v kontexte rozširovania eurozóny a zbližovania cien
  . Preto by sa mala koncepcia najžiadanejšej cenovej kategórie nahradiť;
  do 1. januára 2012
  by sa mala požiadavka
  na minimálnu spotrebnú daň pre všetky tabakové výrobky vo všetkých členských štátoch vyjadrovať len ako osobitná zložka odvádzaná za každú tabakovú jednotku.


  Vážená
  priemerná maloobchodná predajná cena
  by mala
  slúžiť
  iba
  ako referencia na meranie významu osobitnej spotrebnej dane v celkovom daňovom zaťažení.
  Členské štáty s vysokou úrovňou spotrebnej dane z tabakových výrobkov by mali prijať miernejšiu politiku týkajúcu sa zvyšovania dane, majúc na pamäti dôležitosť konvergencie medzi daňovými úrovňami v rámci vnútorného trhu.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 5

| (5) | Pokiaľ ide o jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet, minimálne hodnoty Spoločenstva by mali byť vyjadrené takým spôsobom, aby sa dosiahli podobné účinky ako v oblasti cigariet. Preto by bolo potrebné ustanoviť, aby
  boli
  vnútroštátne úrovne zdaňovania v súlade s minimom vyjadreným ako
  percentuálny podiel maloobchodnej ceny a zároveň s minimom vyjadreným ako pevná suma
  . |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet, minimálne hodnoty Spoločenstva by mali byť vyjadrené takým spôsobom, aby sa dosiahli podobné účinky ako v oblasti cigariet. Preto by bolo potrebné ustanoviť, aby
  boli
  vnútroštátne úrovne zdaňovania v súlade s minimom vyjadreným ako
  percentuálny podiel maloobchodnej ceny a zároveň s minimom vyjadreným ako pevná suma
  .

| (5) | Pokiaľ ide o jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet, minimálne hodnoty Spoločenstva by mali byť vyjadrené takým spôsobom, aby sa dosiahli podobné účinky ako v oblasti cigariet. Preto by bolo potrebné ustanoviť, aby vnútroštátne úrovne zdaňovania
  boli do 1. januára 2012
  v súlade s minimom vyjadreným ako
  pevná suma odvádzaná za každú tabakovú jednotku
  . |
| --- | --- |

(5)

Pokiaľ ide o jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet, minimálne hodnoty Spoločenstva by mali byť vyjadrené takým spôsobom, aby sa dosiahli podobné účinky ako v oblasti cigariet. Preto by bolo potrebné ustanoviť, aby vnútroštátne úrovne zdaňovania
  boli do 1. januára 2012
  v súlade s minimom vyjadreným ako
  pevná suma odvádzaná za každú tabakovú jednotku
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 1

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 – odsek 1 - pododsek 1

1.   Členské štáty zabezpečujú, aby spotrebné dane
  (osobitná daň a daň ad valorem) z
  cigariet
  predstavovali aspoň 57 % váženej priemernej maloobchodnej ceny predávaných cigariet
  .
  Táto spotrebná daň nesmie


  byť
  menej ako 64 EUR na 1 000 cigariet
  bez ohľadu na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu
  .

1.   
  Do 1. januára 2012 členské štáty zabezpečia, aby spotrebné dane
  v prípade všetkých druhov
  cigariet
  nepredstavovali
  menej ako 64 EUR na 1 000 cigariet.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 1

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 – odsek 2

2.   Od 1. januára 2014, členské štáty zabezpečujú, aby spotrebné dane
  (osobitná daň a daň ad valorem) z
  cigariet predstavovali aspoň 63 % váženej priemernej maloobchodnej ceny predávaných cigariet. Táto spotrebná daň nesmie byť menej ako
  90 EUR
  na 1 000 cigariet
  bez ohľadu na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu
  .

2.   Od 1. januára 2014,
  všetky
  členské štáty zabezpečia, aby spotrebné dane
  zo všetkých kategórií
  cigariet
  nepredstavoval
  i menej ako
  75 EUR
  na 1 000 cigariet
  alebo aby boli aspoň o 8 EUR vyššie, ako úroveň na 1 000 cigariet z 1. januára 2010.

Avšak členské štáty, ktoré uplatňujú spotrebnú daň vo výške najmenej 122 EUR na 1 000 cigariet na základe váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny nemusia dodržiavať požiadavku 63 % uvedenú v prvom pododseku.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 1

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 – odsek 3

3.   Vážená priemerná maloobchodná predajná cena sa určí k
  1. januáru
  každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe
  celkového
  množstva
  spotreby
  a cien vrátane daní.

3.   Vážená priemerná maloobchodná predajná cena sa určí k
  1. marcu
  každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe množstva
  uvedeného na trh
  a cien vrátane daní.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 1

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 – odsek 5

5.   Členské štáty postupne zvyšujú spotrebné dane s cieľom dosiahnuť požiadavky uvedené v
  odseku 2 v termínoch stanovených v odsekoch 2 a 4
  .

5.   Členské štáty postupne zvyšujú spotrebné dane s cieľom dosiahnuť požiadavky uvedené v
  odseku 1 do 1. januára 2012.

Členské štáty, v ktorých je spotrebná daň platná k 1. januáru 2009 pre každú kategóriu maloobchodnej predajnej ceny vyššia než 64 EUR na 1 000 cigariet, neznížia výšku spotrebnej dane.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 1

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 – odsek 6 – pododsek 1 a (nový)

Komisia pri rovnakej príležitosti a na účely poskytnutia informácií vypočíta a uverejní minimálnu EÚ cenu cigariet vyjadrenú v eurách alebo v inej národnej mene, ktorú doplní o spotrebnú daň a DPH uplatňovanú na nominálny balíček cigariet o hodnote 0 EUR pred zdanením.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 1 – bod 2

Smernica 92/79/EHS

Článok 2 a

Článok 2a sa nahrádza týmto:

„Článok 2a

1.
     
  Ak dôjde v členskom štáte k zmene váženej maloobchodnej predajnej ceny cigariet, na základe ktorej klesne spotrebná daň pod úrovne uvedené v odsekoch 1 a 2 článku 2, príslušné členské štáty sa môžu odložiť úpravu danej spotrebnej dane najneskôr do 1. januára druhého roku, ktorý nasleduje po roku, v ktorom k zmene došlo.

2.
     
  Ak zvýši členský štát sadzbu dane z pridanej hodnoty na cigarety, môže znížiť spotrebnú daň až na výšku, ktorá, vyjadrená ako percento váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny, sa rovná zvýšeniu sadzby dane z pridanej hodnoty takisto vyjadrenej ako percento váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny, aj keď takáto zmena má za následok zníženie spotrebnej dane pod úrovne, vyjadrené ako percento váženej priemernej maloobchodnej predajnej ceny, stanovené v odsekoch 1 a 2 článku 2.

Avšak členský štát opäť zvyšuje túto spotrebnú daň, aby dosiahla tieto úrovne najneskôr 1. januára druhého roku nasledujúceho po roku, v ktorom došlo k zníženiu.
  “

vypúšťa sa.

vypúšťa sa.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Článok 2 – bod 1

Smernica 92/80/EHS

Článok 3 – odsek 1 – pododseky 8 a 9

Od
  01.01.10
  členské štáty uplatňujú spotrebnú daň na jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet vo výške aspoň
  38 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a minimálne 43 EUR na kilogram
  .

01.01.10

38 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a minimálne 43 EUR na kilogram

Od
  1. januára 2014
  členské štáty uplatňujú spotrebnú daň na jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet vo výške aspoň
  50 EUR na kilogram alebo o 6 % vyššiu než je úroveň na kilogram k 1. januáru 2012.

1. januára 2014

50 EUR na kilogram alebo o 6 % vyššiu než je úroveň na kilogram k 1. januáru 2012.

Od
  1. januára 2014
  členské štáty uplatňujú spotrebnú daň na jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet vo výške aspoň
  42 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a minimálne 60 EUR na kilogram
  .

1. januára 2014

42 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a minimálne 60 EUR na kilogram

Od
  1. januára 2012
  členské štáty uplatňujú spotrebnú daň na jemne krájaný tabak určený na šúľanie cigariet
  buď
  vo výške aspoň
  43 EUR na kilogram alebo o 20 % vyššiu než je úroveň na kilogram k 1. januáru 2010.

1. januára 2012

buď

43 EUR na kilogram alebo o 20 % vyššiu než je úroveň na kilogram k 1. januáru 2010.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Článok 2 – bod 1

Smernica 92/80/EHS

Článok 3 – odsek 1 – pododseky 10 a 11

Členské štáty postupne zvyšujú spotrebné dane s cieľom
  1. januára 2014
  dosiahnuť nové minimálne požiadavky
  uvedené v deviatom pododseku
  .

1. januára 2014

uvedené v deviatom pododseku

Členské štáty postupne zvyšujú spotrebné dane s cieľom dosiahnuť
  tieto
  nové minimálne požiadavky.

tieto

Od
  1. januára 2010
  sa spotrebná daň vyjadruje
  ako percento,
  ako suma na kilogram alebo pre daný počet kusov zodpovedá aspoň:

1. januára 2010

ako percento,

Od
  1. januára 2012
  sa spotrebná daň vyjadruje ako suma na kilogram alebo pre daný počet kusov a zodpovedá aspoň:

1. januára 2012

| a) | v prípade cigariet alebo cigaríl
  , 5 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo
  12 EUR na 1 000 kusov alebo na kilogram; |
| --- | --- |

a)

v prípade cigariet alebo cigaríl
  , 5 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo
  12 EUR na 1 000 kusov alebo na kilogram;

, 5 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo

| a) | v prípade cigariet alebo cigaríl 12 EUR na 1 000 kusov alebo na kilogram; |
| --- | --- |

a)

v prípade cigariet alebo cigaríl 12 EUR na 1 000 kusov alebo na kilogram;

| b) | v prípade fajčiarskych tabakov, okrem jemne krájaného tabaku určeného na šúľanie cigariet,
  20 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo
  22 EUR na kilogram. |
| --- | --- |

b)

v prípade fajčiarskych tabakov, okrem jemne krájaného tabaku určeného na šúľanie cigariet,
  20 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo
  22 EUR na kilogram.

20 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo

| b) | v prípade fajčiarskych tabakov, okrem jemne krájaného tabaku určeného na šúľanie cigariet, 22 EUR na kilogram. |
| --- | --- |

b)

v prípade fajčiarskych tabakov, okrem jemne krájaného tabaku určeného na šúľanie cigariet, 22 EUR na kilogram.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 3 – bod 4 a (nový)

Článok 3 – bod 4 a (nový)

Smernica 95/59/ES

Článok 9 – odsek 1 – pododsek 3

| 4a | V článku 9 ods. 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:


  „Druhý odsek však nie je postavený proti presadzovaniu právnych predpisov jednotlivých štátov o dozore nad cenami alebo dodržiavaní predpísaných cien alebo zavedeniu primeraných opatrení pre prahové ceny členskými štátmi, ktoré sa uplatňujú na všetky tabakové výrobky v rámci politiky verejného zdravia príslušného členského štátu s cieľom odrádzať od spotreby tabaku, najmä v prípade mládeže, za predpokladu, že sú zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva.“ |
| --- | --- |

4a

4a

V článku 9 ods. 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Druhý odsek však nie je postavený proti presadzovaniu právnych predpisov jednotlivých štátov o dozore nad cenami alebo dodržiavaní predpísaných cien alebo zavedeniu primeraných opatrení pre prahové ceny členskými štátmi, ktoré sa uplatňujú na všetky tabakové výrobky v rámci politiky verejného zdravia príslušného členského štátu s cieľom odrádzať od spotreby tabaku, najmä v prípade mládeže, za predpokladu, že sú zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva.“

„Druhý odsek však nie je postavený proti presadzovaniu právnych predpisov jednotlivých štátov o dozore nad cenami alebo dodržiavaní predpísaných cien alebo zavedeniu primeraných opatrení pre prahové ceny členskými štátmi, ktoré sa uplatňujú na všetky tabakové výrobky v rámci politiky verejného zdravia príslušného členského štátu

cieľom odrádzať od spotreby tabaku, najmä v prípade mládeže

s právnymi predpismi

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Návrh smernice – pozmeňujúci akt

Článok 3 – bod 5

Článok 3 – bod 5

Smernica 95/59/ES

Článok 16 – odsek 1

1.   Osobitná zložka spotrebnej dane nemôže byť menej ako 10 % a viac ako
  75 %
  výšky celkového daňového zaťaženia vyplývajúceho zo spojenia:

75 %

1.   Osobitná zložka spotrebnej dane nemôže byť
  od 1. januára 2012
  menej ako 10 % a viac ako
  55 %
  výšky celkového daňového zaťaženia vyplývajúceho zo spojenia:

od 1. januára 2012

55 %

| (a) | osobitnej spotrebnej dane; |
| --- | --- |

(a)

osobitnej spotrebnej dane;

| a) | osobitnej spotrebnej dane; |
| --- | --- |

a)

osobitnej spotrebnej dane;

| (b) | pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu. |
| --- | --- |

(b)

pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu.

| b) | pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu. |
| --- | --- |

b)

pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu.

Priemerná vážená maloobchodná predajná cena sa stanovuje k
  1. januáru
  každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe celkového množstva určeného na spotrebu a cien vrátane daní.

1. januáru

Priemerná vážená maloobchodná predajná cena sa stanovuje k
  1. marcu
  každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe celkového množstva určeného na spotrebu a cien vrátane daní.

1. marcu

1a.
     
  Osobitná zložka spotrebnej dane nie je od 1. januára 2014 menej ako 10 % a viac ako 60 % výšky celkového daňového zaťaženia vyplývajúceho zo spojenia:

1a.

Osobitná zložka spotrebnej dane nie je od 1. januára 2014 menej ako 10 % a viac ako 60 % výšky celkového daňového zaťaženia vyplývajúceho zo spojenia:

| a) | osobitnej spotrebnej dane; a |
| --- | --- |

a)

a)

osobitnej spotrebnej dane; a

osobitnej spotrebnej dane; a

| b) | pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu. |
| --- | --- |

b)

b)

pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu.

pomernej spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty uplatňovanej na váženú priemernú maloobchodnú predajnú cenu.

Priemerná vážená maloobchodná predajná cena sa stanovuje k 1. marcu každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe celkového množstva určeného na spotrebu a cien vrátane daní.

Priemerná vážená maloobchodná predajná cena sa stanovuje k 1. marcu každého roka v porovnaní s rokom n–1, na základe celkového množstva určeného na spotrebu a cien vrátane daní.

---

Streda 25. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/232 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/232

---

Streda, 25. marca 2009Spoločné konzulárne pokyny: biometrické identifikačné znaky a žiadosti o víza ***II

P6_TA(2009)0167

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o spoločnej pozícii prijatej Radou na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny týkajúce sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady, pokiaľ ide o zavedenie biometrických identifikačných znakov vrátane ustanovení o organizácii prijímania a spracúvania žiadostí o víza (5329/1/2009 – C6-0088/2009 – 2006/0088(COD))

2010/C 117 E/42

(Spolurozhodovací postup: druhé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady (5329/1/2009 – C6-0088/2009),

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (1) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2006)0269),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 Zmluvy o ES,

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0143/2009),

| 1. | schvaľuje spoločnú pozíciu; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje spoločnú pozíciu;

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade so spoločnou pozíciou; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že akt bol prijatý v súlade so spoločnou pozíciou;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady, v súlade s článkom 254 ods. 1 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby akt podpísal spoločne s predsedom Rady, v súlade s článkom 254 ods. 1 Zmluvy o ES;

| 4. | poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho generálneho tajomníka, aby akt podpísal hneď potom, čo sa overí, že všetky postupy boli náležite ukončené, a aby s generálnym tajomníkom Rady zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty z 10.7.2008, P6_TA(2008)0358.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/233 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/233

---

Streda, 25. marca 2009Záruka Spoločenstva pre EIB ***I

P6_TA(2009)0168

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva (KOM(2008)0910 – C6-0025/2009 – 2008/0268(COD))

2010/C 117 E/43

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0910),

so zreteľom na článok 251 a články 179 a 181 písm. a) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0025/2009),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A6-0109/2009),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

Streda, 25. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0268

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2009/ES, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu č. 633/2009/ES.)

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/234 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/234

---

Streda, 25. marca 2009Výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy ***I

P6_TA(2009)0169

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy (KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD))

2010/C 117 E/44

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0388),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 80 ods. 2 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0250/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A6-0002/2009),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

Streda, 25. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0127

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 549/2004, (ES) č. 550/2004, (ES) č. 551/2004 a (ES) č. 552/2004 s cieľom zlepšiť výkonnosť a udržateľnosť európskeho systému leteckej dopravy

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (ES) č. ....)

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/235 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/235

---

Streda, 25. marca 2009Letiská, manažment letovej prevádzky a letecké navigačné služby ***I

P6_TA(2009)0170

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica Rady 2006/23/ES (KOM(2008)0390 – C6-0251/2008 – 2008/0128(COD))

2010/C 117 E/45

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0390),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 80 ods. 2 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0251/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A6-0515/2008),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

Streda, 25. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0128

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 216/2008 v oblasti letísk, riadenia letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb a zrušuje smernica 2006/23/ES

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (ES) č. ... .)

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/236 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/236

---

Streda, 25. marca 2009Nové potraviny (spoločný postup) ***I

P6_TA(2009)0171

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. XXX/XXXX [spoločný postup] (KOM(2007)0872 – C6-0027/2008 – 2008/0002(COD))

2010/C 117 E/46

(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2007)0872),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 95 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0027/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0512/2008),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh, alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh, alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

Streda, 25. marca 2009Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o nových potravinách, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1331/2008 a zrušuje nariadenie (ES) č. 258/97

P6_TC1-COD(2008)0002

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT a RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95,

so zreteľom na návrh Komisie ║,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy (2),

keďže:

| (1) | Pri realizácii politík Spoločenstva a so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a ochrany spotrebiteľa a zároveň aj vysoká úroveň ochrany zdravia zvierat a ochrany životného prostredia. Zároveň by sa vždy mala uplatňovať zásada preventívnosti ustanovená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (3). |
| --- | --- |

(1)

Pri realizácii politík Spoločenstva a so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a ochrany spotrebiteľa a zároveň aj vysoká úroveň ochrany zdravia zvierat a ochrany životného prostredia. Zároveň by sa vždy mala uplatňovať zásada preventívnosti ustanovená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (3).

| (2) | Pri vykonávaní politík Spoločenstva by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí
  , ktorá by sa mala uprednostňovať pred fungovaním vnútorného trhu
  . |
| --- | --- |

(2)

Pri vykonávaní politík Spoločenstva by sa mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany zdravia ľudí
  , ktorá by sa mala uprednostňovať pred fungovaním vnútorného trhu
  .

| (3) | Článok 13 Zmluvy o fungovaní Európskej únie objasňuje, že Únia a členské štáty pri formulovaní a vykonávaní politík plne prihliadajú na dobré životné podmienky zvierat ako cítiacich bytostí. |
| --- | --- |

(3)

Článok 13 Zmluvy o fungovaní Európskej únie objasňuje, že Únia a členské štáty pri formulovaní a vykonávaní politík plne prihliadajú na dobré životné podmienky zvierat ako cítiacich bytostí.

| (4) | Normy vymedzené v právnych predpisoch Spoločenstva sa musia uplatňovať na všetky potraviny umiestnené na trh Spoločenstva vrátane potravín dovážaných z tretích krajín. |
| --- | --- |

(4)

Normy vymedzené v právnych predpisoch Spoločenstva sa musia uplatňovať na všetky potraviny umiestnené na trh Spoločenstva vrátane potravín dovážaných z tretích krajín.

| (5) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 3. septembra 2008 o klonovaní zvierat na zabezpečenie výživy (4) vyzval Komisiu, aby predložila návrhy zakazujúce na účely zabezpečenia výživy (i) klonovanie zvierat, (ii) chov klonovaných zvierat alebo ich potomstva, (iii) uvádzanie mäsových alebo mliečnych výrobkov získaných z klonovaných zvierat alebo ich potomstva na trh a (iv) dovoz klonovaných zvierat, ich potomstva, semena a embryí z klonovaných zvierat alebo ich potomstva, ako aj mäsových alebo mliečnych produktov z klonovaných zvierat alebo ich potomstva. |
| --- | --- |

(5)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 3. septembra 2008 o klonovaní zvierat na zabezpečenie výživy (4) vyzval Komisiu, aby predložila návrhy zakazujúce na účely zabezpečenia výživy (i) klonovanie zvierat, (ii) chov klonovaných zvierat alebo ich potomstva, (iii) uvádzanie mäsových alebo mliečnych výrobkov získaných z klonovaných zvierat alebo ich potomstva na trh a (iv) dovoz klonovaných zvierat, ich potomstva, semena a embryí z klonovaných zvierat alebo ich potomstva, ako aj mäsových alebo mliečnych produktov z klonovaných zvierat alebo ich potomstva.

| (6) | Vedecký výbor Komisie pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (SCENIHR) prijal 28.-29. septembra 2005 stanovisko, v ktorom dospel k záveru, že existujú „veľké medzery v poznatkoch, ktoré sú potrebné na hodnotenie rizík, vrátane charakterizácie nanočastíc, detekcie a merania nanočastíc, reakcie na dávku, osudu a pretrvávania nanočastíc v ľudskom organizme a životnom prostredí a všetkých aspektov toxikológie a environmentálnej toxikológie súvisiacej s nanočasticami“; podľa záverov výboru SCENIHR „existujúce toxikologické a ekotoxikologické metódy nemusia postačovať na to, aby postihli všetky otázky súvisiace s nanočasticami“. |
| --- | --- |

(6)

Vedecký výbor Komisie pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (SCENIHR) prijal 28.-29. septembra 2005 stanovisko, v ktorom dospel k záveru, že existujú „veľké medzery v poznatkoch, ktoré sú potrebné na hodnotenie rizík, vrátane charakterizácie nanočastíc, detekcie a merania nanočastíc, reakcie na dávku, osudu a pretrvávania nanočastíc v ľudskom organizme a životnom prostredí a všetkých aspektov toxikológie a environmentálnej toxikológie súvisiacej s nanočasticami“; podľa záverov výboru SCENIHR „existujúce toxikologické a ekotoxikologické metódy nemusia postačovať na to, aby postihli všetky otázky súvisiace s nanočasticami“.

| (7) | Pravidlá Spoločenstva vzťahujúce sa na nové potraviny sa stanovili v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 z 27. januára 1997 o nových potravinách a nových prídavných látkach (5) a v nariadení Komisie (ES) č. 1852/2001 z 20. septembra 2001, ktoré stanovuje podrobné pravidlá pre sprístupnenie informácií verejnosti a pre ochranu informácií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (6). V záujme jasnosti by sa malo nariadenie (ES) č. 258/97 zrušiť a nahradiť týmto nariadením. Súčasťou tohto nariadenia by mali byť opatrenia, ktoré sú v súčasnosti upravené nariadením (ES) č. 1852/2001. |
| --- | --- |

(7)

Pravidlá Spoločenstva vzťahujúce sa na nové potraviny sa stanovili v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 z 27. januára 1997 o nových potravinách a nových prídavných látkach (5) a v nariadení Komisie (ES) č. 1852/2001 z 20. septembra 2001, ktoré stanovuje podrobné pravidlá pre sprístupnenie informácií verejnosti a pre ochranu informácií v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (6). V záujme jasnosti by sa malo nariadenie (ES) č. 258/97 zrušiť a nahradiť týmto nariadením. Súčasťou tohto nariadenia by mali byť opatrenia, ktoré sú v súčasnosti upravené nariadením (ES) č. 1852/2001.

| (8) | Na zabezpečenie kontinuity s nariadením (ES) č. 258/97 by sa mala zachovať ako kritérium na rozlišovanie nových potravín skutočnosť, že sa v rámci Spoločenstva nepoužívali vo výraznej miere na ľudskú spotrebu pred dňom začatia uplatňovania nariadenia (ES) č. 258/97, t. j. pred 15. májom 1997.
  Používanie v rámci Spoločenstva znamená používanie v členských štátoch, a to bez ohľadu na dátum ich pristúpenia k Európskej únii. |
| --- | --- |

(8)

Na zabezpečenie kontinuity s nariadením (ES) č. 258/97 by sa mala zachovať ako kritérium na rozlišovanie nových potravín skutočnosť, že sa v rámci Spoločenstva nepoužívali vo výraznej miere na ľudskú spotrebu pred dňom začatia uplatňovania nariadenia (ES) č. 258/97, t. j. pred 15. májom 1997.
  Používanie v rámci Spoločenstva znamená používanie v členských štátoch, a to bez ohľadu na dátum ich pristúpenia k Európskej únii.

| (9) | Súčasná definícia nových potravín by sa mala objasniť
  vysvetlením kritérií novosti
  a zaktualizovať tak, že sa súčasné kategórie nahradia odkazom na všeobecnú definíciu potravín v nariadení ║(ES) č. 178/2002║. |
| --- | --- |

(9)

Súčasná definícia nových potravín by sa mala objasniť
  vysvetlením kritérií novosti
  a zaktualizovať tak, že sa súčasné kategórie nahradia odkazom na všeobecnú definíciu potravín v nariadení ║(ES) č. 178/2002║.

| (10) | Potraviny s novou alebo zámerne modifikovanou primárnou molekulárnou štruktúrou, potraviny pozostávajúce alebo izolované z mikroorganizmov, húb alebo rias, nové kmene mikroorganizmov bez predošlého bezpečného použitia, ako aj koncentráty látok, ktoré sa prirodzene vyskytujú v rastlinách, by sa mali považovať za nové potraviny v zmysle vymedzenia podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

Potraviny s novou alebo zámerne modifikovanou primárnou molekulárnou štruktúrou, potraviny pozostávajúce alebo izolované z mikroorganizmov, húb alebo rias, nové kmene mikroorganizmov bez predošlého bezpečného použitia, ako aj koncentráty látok, ktoré sa prirodzene vyskytujú v rastlinách, by sa mali považovať za nové potraviny v zmysle vymedzenia podľa tohto nariadenia.

| (11) | Malo by sa tiež objasniť, že potraviny by mali byť považované za nové, ak sú vyrobené technológiou, ktorá sa predtým ešte nepoužila. V tomto nariadení by mali byť zahrnuté najmä nové technológie v oblasti chovného procesu a procesu potravinárskej výroby, ktoré majú vplyv na potraviny, a teda môžu mať vplyv aj na ich bezpečnosť. Nové potraviny by mali preto zahŕňať potraviny získané z rastlín a zo zvierat, ktoré boli vyrobené netradičnými technikami chovu, a potraviny, ktoré boli modifikované novými výrobnými procesmi, ako je nanotechnológia a nanoveda, s možným vplyvom na potraviny. Potraviny získané z nových odrôd rastlín alebo plemien zvierat chovaných tradičnými technikami by nemali byť považované za nové potraviny. |
| --- | --- |

(11)

Malo by sa tiež objasniť, že potraviny by mali byť považované za nové, ak sú vyrobené technológiou, ktorá sa predtým ešte nepoužila. V tomto nariadení by mali byť zahrnuté najmä nové technológie v oblasti chovného procesu a procesu potravinárskej výroby, ktoré majú vplyv na potraviny, a teda môžu mať vplyv aj na ich bezpečnosť. Nové potraviny by mali preto zahŕňať potraviny získané z rastlín a zo zvierat, ktoré boli vyrobené netradičnými technikami chovu, a potraviny, ktoré boli modifikované novými výrobnými procesmi, ako je nanotechnológia a nanoveda, s možným vplyvom na potraviny. Potraviny získané z nových odrôd rastlín alebo plemien zvierat chovaných tradičnými technikami by nemali byť považované za nové potraviny.

| (12) | Klonovanie zvierat nie je zlučiteľné s bodom 20 prílohy smernice Rady 98/58/ES z 20. júla 1998 o ochrane zvierat chovaných na hospodárske účely (7), podľa ktorého sa nesmie vykonávať prirodzené alebo umelé rozmnožovanie alebo rozmnožovacie postupy, ktoré ktorémukoľvek z dotknutých zvierat spôsobujú alebo pravdepodobne spôsobujú utrpenie alebo poranenia. Potraviny z klonovaných zvierat alebo ich potomstva sa preto nesmú uvádzať na zozname vedenom Spoločenstvom. |
| --- | --- |

(12)

Klonovanie zvierat nie je zlučiteľné s bodom 20 prílohy smernice Rady 98/58/ES z 20. júla 1998 o ochrane zvierat chovaných na hospodárske účely (7), podľa ktorého sa nesmie vykonávať prirodzené alebo umelé rozmnožovanie alebo rozmnožovacie postupy, ktoré ktorémukoľvek z dotknutých zvierat spôsobujú alebo pravdepodobne spôsobujú utrpenie alebo poranenia. Potraviny z klonovaných zvierat alebo ich potomstva sa preto nesmú uvádzať na zozname vedenom Spoločenstvom.

| (13) | V súčasnosti dostupné metódy testovania nie sú dostatočné na posúdenie rizík spojených s nanomateriálmi. Je nevyhnutné urýchlene vyvinúť také metódy testovania nanomateriálov, pri ktorých sa nepoužívajú zvieratá. |
| --- | --- |

(13)

V súčasnosti dostupné metódy testovania nie sú dostatočné na posúdenie rizík spojených s nanomateriálmi. Je nevyhnutné urýchlene vyvinúť také metódy testovania nanomateriálov, pri ktorých sa nepoužívajú zvieratá.

| (14) | Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách vo svojom stanovisku č. 23 zo 16. januára 2008 k etickým hľadiskám klonovania zvierat na zabezpečenie výživy uviedla, že „nevidí presvedčivé argumenty na zdôvodnenie výroby potravín z klonov a ich potomstva“. Vedecký výbor Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) dospel vo svojom stanovisku z 15. júla 2008 o klonovaní zvierat (8) k záveru, že „v prípade veľkého počtu klonovaných zvierat ... došlo k nepriaznivým účinkom na ich zdravie a dobré životné podmienky, ktoré boli často závažné, až smrteľné“. |
| --- | --- |

(14)

Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách vo svojom stanovisku č. 23 zo 16. januára 2008 k etickým hľadiskám klonovania zvierat na zabezpečenie výživy uviedla, že „nevidí presvedčivé argumenty na zdôvodnenie výroby potravín z klonov a ich potomstva“. Vedecký výbor Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) dospel vo svojom stanovisku z 15. júla 2008 o klonovaní zvierat (8) k záveru, že „v prípade veľkého počtu klonovaných zvierat ... došlo k nepriaznivým účinkom na ich zdravie a dobré životné podmienky, ktoré boli často závažné, až smrteľné“.

| (15) | Obaly potravín by mali obsahovať iba anomateriály uvedené na zozname schválených látok spolu s limitnou hodnotou prechodu do potravinárskych výrobkov obsiahnutých v takmto balení. |
| --- | --- |

(15)

Obaly potravín by mali obsahovať iba anomateriály uvedené na zozname schválených látok spolu s limitnou hodnotou prechodu do potravinárskych výrobkov obsiahnutých v takmto balení.

| (16) | Potraviny vyrobené z klonovaných zvierat a ich potomstva by však mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Mali by byť upravené osobitným nariadením, prijatým na základe spolurozhodovacieho postupu, na ktoré sa nevzťahuje spoločný autorizačný postup. Komisia by mala na tento účel predložiť legislatívny návrh pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia. Až do nadobudnutia účinnosti nariadenia o klonovaných zvieratách by malo pre uvádzanie potravín vyrobených z klonovaných zvierat a ich potomstva na trh platiť moratórium. |
| --- | --- |

(16)

Potraviny vyrobené z klonovaných zvierat a ich potomstva by však mali byť vyňaté z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Mali by byť upravené osobitným nariadením, prijatým na základe spolurozhodovacieho postupu, na ktoré sa nevzťahuje spoločný autorizačný postup. Komisia by mala na tento účel predložiť legislatívny návrh pred dátumom začatia uplatňovania tohto nariadenia. Až do nadobudnutia účinnosti nariadenia o klonovaných zvieratách by malo pre uvádzanie potravín vyrobených z klonovaných zvierat a ich potomstva na trh platiť moratórium.

| (17) | ▐
  Mali by sa
  prijať vykonávacie opatrenia na účely stanovenia
  ďalších
  kritérií, ktoré by umožnili posúdiť, či sa potravina vo významnej miere používala na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva pred 15. májom 1997. Ak sa potravina pred týmto dátumom používala výlučne ako potravinový doplnok alebo jeho súčasť, ako je to uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/46/ES z 10. júna 2002 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinových doplnkov
   (9), môže byť po tomto dátume umiestnená na trh na rovnaké použitie bez toho, aby sa považovala za novú potravinu. Takéto použitie potraviny ako potravinového doplnku alebo jeho súčasti by sa však nemalo brať do úvahy pri posudzovaní toho, či sa pred 15. májom 1997 vo významnej miere používala na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva. Preto ostatné použitia príslušnej potraviny, teda použitia iné ako potravinový doplnok, musia byť povolené v súlade s týmto nariadením. |
| --- | --- |

(17)

▐
  Mali by sa
  prijať vykonávacie opatrenia na účely stanovenia
  ďalších
  kritérií, ktoré by umožnili posúdiť, či sa potravina vo významnej miere používala na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva pred 15. májom 1997. Ak sa potravina pred týmto dátumom používala výlučne ako potravinový doplnok alebo jeho súčasť, ako je to uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/46/ES z 10. júna 2002 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinových doplnkov
   (9), môže byť po tomto dátume umiestnená na trh na rovnaké použitie bez toho, aby sa považovala za novú potravinu. Takéto použitie potraviny ako potravinového doplnku alebo jeho súčasti by sa však nemalo brať do úvahy pri posudzovaní toho, či sa pred 15. májom 1997 vo významnej miere používala na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva. Preto ostatné použitia príslušnej potraviny, teda použitia iné ako potravinový doplnok, musia byť povolené v súlade s týmto nariadením.

| (18) | Preformulované potravinové výrobky vyrobené z už existujúcich zložiek potravín dostupných na trhu Spoločenstva, najmä zmenou zloženia alebo množstva týchto zložiek potravín, by nemali byť považované za nové potraviny. |
| --- | --- |

(18)

Preformulované potravinové výrobky vyrobené z už existujúcich zložiek potravín dostupných na trhu Spoločenstva, najmä zmenou zloženia alebo množstva týchto zložiek potravín, by nemali byť považované za nové potraviny.

| (19) | Ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (10), by sa mali vzťahovať na produkty, na ktoré sa môže pri zohľadnení všetkých ich charakteristík uplatňovať tak vymedzenie pojmu liek, ako aj vymedzenie pojmu výrobok, na ktorý sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva. V tejto súvislosti môže členský štát obmedziť umiestnenie takéhoto výrobku na trh v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, pokiaľ v súlade so smernicou 2001/83/ES stanoví, že príslušná látka je liekom. |
| --- | --- |

(19)

Ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (10), by sa mali vzťahovať na produkty, na ktoré sa môže pri zohľadnení všetkých ich charakteristík uplatňovať tak vymedzenie pojmu liek, ako aj vymedzenie pojmu výrobok, na ktorý sa vzťahujú iné právne predpisy Spoločenstva. V tejto súvislosti môže členský štát obmedziť umiestnenie takéhoto výrobku na trh v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, pokiaľ v súlade so smernicou 2001/83/ES stanoví, že príslušná látka je liekom.

| (20) | Pri nových potravinách povolených podľa nariadenia (ES) č. 258/97 by mal byť zachovaný ich štatút nových potravín, ale na akékoľvek nové použitie týchto potravín by sa malo vyžadovať povolenie. |
| --- | --- |

(20)

Pri nových potravinách povolených podľa nariadenia (ES) č. 258/97 by mal byť zachovaný ich štatút nových potravín, ale na akékoľvek nové použitie týchto potravín by sa malo vyžadovať povolenie.

| (21) | Potraviny, ktoré sú určené na technologické použitie alebo sú geneticky modifikované, by nemali spadať do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia,
  pokiaľ sa na takéto potraviny vzťahuje hodnotenie bezpečnosti a schválenie v súlade s inými právnymi predpismi Spoločenstva
  . Preto by sa mali z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vyňať potraviny používané výlučne ako prídavné látky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách
   (11), aromatické látky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 zo 16. decembra 2008 arómach a určitých zložkách potravín s aromatickými vlastnosťami na použitie v potravinách
   (12), extrakčné rozpúšťadlá patriace do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 88/344/EHS z 13. júna 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o extrakčných rozpúšťadlách používaných pri výrobe potravín a potravinárskych prísad (13), enzýmy patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 zo 16. decembra 2008 o potravinárskych enzýmoch
   (14) a geneticky modifikované potraviny patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (15). |
| --- | --- |

(21)

Potraviny, ktoré sú určené na technologické použitie alebo sú geneticky modifikované, by nemali spadať do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia,
  pokiaľ sa na takéto potraviny vzťahuje hodnotenie bezpečnosti a schválenie v súlade s inými právnymi predpismi Spoločenstva
  . Preto by sa mali z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vyňať potraviny používané výlučne ako prídavné látky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách
   (11), aromatické látky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 zo 16. decembra 2008 arómach a určitých zložkách potravín s aromatickými vlastnosťami na použitie v potravinách
   (12), extrakčné rozpúšťadlá patriace do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 88/344/EHS z 13. júna 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov o extrakčných rozpúšťadlách používaných pri výrobe potravín a potravinárskych prísad (13), enzýmy patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 zo 16. decembra 2008 o potravinárskych enzýmoch
   (14) a geneticky modifikované potraviny patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (15).

| (22) | Používanie vitamínov a minerálov sa riadi špecifickými právnymi predpismi pre rôzne potravinárske odvetvia. Preto by sa mali z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vyňať vitamíny a minerály spadajúce do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 89/398/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú potravín na určité nutričné využitie (16), smernice ║ 2002/46/ES ║ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 z 20. decembra 2006 o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín (17). |
| --- | --- |

(22)

Používanie vitamínov a minerálov sa riadi špecifickými právnymi predpismi pre rôzne potravinárske odvetvia. Preto by sa mali z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vyňať vitamíny a minerály spadajúce do rozsahu pôsobnosti smernice Rady 89/398/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú potravín na určité nutričné využitie (16), smernice ║ 2002/46/ES ║ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1925/2006 z 20. decembra 2006 o pridávaní vitamínov a minerálnych látok a niektorých ďalších látok do potravín (17).

| (23) | Nové potraviny, okrem vitamínov a minerálov, určené na osobitné využitie vo výžive, na obohatenie potravín alebo ako potravinové doplnky, by sa mali posúdiť v súlade s kritériami bezpečnosti a požiadavkami uplatniteľnými na všetky nové potraviny. Zároveň by mali naďalej podliehať pravidlám stanoveným v smernici 89/398/EHS a v špecifických smerniciach uvedených v jej článku 4 ods. 1 a v prílohe I k nej, v smernici 2002/46/ES a v nariadení (ES) č. 1925/2006. |
| --- | --- |

(23)

Nové potraviny, okrem vitamínov a minerálov, určené na osobitné využitie vo výžive, na obohatenie potravín alebo ako potravinové doplnky, by sa mali posúdiť v súlade s kritériami bezpečnosti a požiadavkami uplatniteľnými na všetky nové potraviny. Zároveň by mali naďalej podliehať pravidlám stanoveným v smernici 89/398/EHS a v špecifických smerniciach uvedených v jej článku 4 ods. 1 a v prílohe I k nej, v smernici 2002/46/ES a v nariadení (ES) č. 1925/2006.

| (24) | Komisia by mala stanoviť jednoduchý a transparentný postup pre prípady
  , že nemá informácie o ľudskej spotrebe pred 15. májom 1997.
  Do tohto postupu by mali byť zapojené členské štáty. Postup by sa mal prijať do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(24)

Komisia by mala stanoviť jednoduchý a transparentný postup pre prípady
  , že nemá informácie o ľudskej spotrebe pred 15. májom 1997.
  Do tohto postupu by mali byť zapojené členské štáty. Postup by sa mal prijať do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

| (25) | Nové potraviny by sa mali umiestniť na trh iba vtedy, keď sú bezpečné a nezavádzajú spotrebiteľa.
  Posúdenie ich bezpečnosti by malo vychádzať zo zásady preventívnosti ustanovenej v článku 7 nariadenia (ES) č. 178/2002.
  Okrem toho by sa žiadnym spôsobom, ktorý by bol z hľadiska výživy nevýhodný pre spotrebiteľa, nemali líšiť od potravín, ktoré nahrádzajú. |
| --- | --- |

(25)

Nové potraviny by sa mali umiestniť na trh iba vtedy, keď sú bezpečné a nezavádzajú spotrebiteľa.
  Posúdenie ich bezpečnosti by malo vychádzať zo zásady preventívnosti ustanovenej v článku 7 nariadenia (ES) č. 178/2002.
  Okrem toho by sa žiadnym spôsobom, ktorý by bol z hľadiska výživy nevýhodný pre spotrebiteľa, nemali líšiť od potravín, ktoré nahrádzajú.

| (26) | Na posudzovanie bezpečnosti a udeľovanie povolení je potrebné uplatniť harmonizovaný centralizovaný postup, ktorý by bol účinný, časovo ohraničený a transparentný. Vzhľadom na ďalšiu harmonizáciu rôznych postupov udeľovania povolení pre potraviny by sa posúdenie bezpečnosti nových potravín a ich zaradenie do zoznamu vedeného Spoločenstvom malo vykonať v súlade s postupom stanoveným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm
   (18).
  Pri schvaľovaní nových potravín by sa mali vziať do úvahy aj iné faktory súvisiace s posudzovanou záležitosťou vrátane etických faktorov. |
| --- | --- |

(26)

Na posudzovanie bezpečnosti a udeľovanie povolení je potrebné uplatniť harmonizovaný centralizovaný postup, ktorý by bol účinný, časovo ohraničený a transparentný. Vzhľadom na ďalšiu harmonizáciu rôznych postupov udeľovania povolení pre potraviny by sa posúdenie bezpečnosti nových potravín a ich zaradenie do zoznamu vedeného Spoločenstvom malo vykonať v súlade s postupom stanoveným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm
   (18).
  Pri schvaľovaní nových potravín by sa mali vziať do úvahy aj iné faktory súvisiace s posudzovanou záležitosťou vrátane etických faktorov.

| (27) | S cieľom zabrániť testom na zvieratách by sa testy na stavovcoch na účely tohto nariadenia mali uskutočňovať len v krajnom prípade. Toto nariadenie by malo zabezpečiť, aby sa minimalizovalo testovanie na stavovcoch a aby sa zabránilo dvojitému testovaniu, a malo by podporovať používanie testovacích metód, pri ktorých sa nevyužívajú zvieratá, a pokrokových stratégií testovania. Existujúce výsledky testov na stavovcoch by sa mali pri vývoji nových potravín využívať spoločne. Okrem toho treba v súlade so smernicou Rady 86/609/EHS z 24. novembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely (19) nahradiť, obmedziť alebo zdokonaliť testy na stavovcoch. Implementácia tohto nariadenia by sa mala podľa možností zakladať na používaní vhodných alternatívnych metód testovania. Najneskôr do siedmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by Komisia mala preskúmať pravidlá ochrany údajov týkajúcich sa výsledkov testov na stavovcoch a podľa potreby tieto pravidlá zmeniť. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabrániť testom na zvieratách by sa testy na stavovcoch na účely tohto nariadenia mali uskutočňovať len v krajnom prípade. Toto nariadenie by malo zabezpečiť, aby sa minimalizovalo testovanie na stavovcoch a aby sa zabránilo dvojitému testovaniu, a malo by podporovať používanie testovacích metód, pri ktorých sa nevyužívajú zvieratá, a pokrokových stratégií testovania. Existujúce výsledky testov na stavovcoch by sa mali pri vývoji nových potravín využívať spoločne. Okrem toho treba v súlade so smernicou Rady 86/609/EHS z 24. novembra 1986 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa ochrany zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely (19) nahradiť, obmedziť alebo zdokonaliť testy na stavovcoch. Implementácia tohto nariadenia by sa mala podľa možností zakladať na používaní vhodných alternatívnych metód testovania. Najneskôr do siedmich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia by Komisia mala preskúmať pravidlá ochrany údajov týkajúcich sa výsledkov testov na stavovcoch a podľa potreby tieto pravidlá zmeniť.

| (28) | Mali by sa stanoviť aj kritériá posudzovania možných rizík vzniknutých v súvislosti s novými potravinami. Aby sa zabezpečilo harmonizované vedecké posúdenie nových potravín, takéto posúdenie by mal vykonávať Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“)
  v spolupráci s úradmi členských štátov
  . |
| --- | --- |

(28)

Mali by sa stanoviť aj kritériá posudzovania možných rizík vzniknutých v súvislosti s novými potravinami. Aby sa zabezpečilo harmonizované vedecké posúdenie nových potravín, takéto posúdenie by mal vykonávať Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“)
  v spolupráci s úradmi členských štátov
  .

| (29) | Etické a environmentálne aspekty sa musia považovať za súčasť hodnotenia rizika počas postupu schvaľovania. Tieto aspekty by mala hodnotiť Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách, resp. Európska environmentálna agentúra. |
| --- | --- |

(29)

Etické a environmentálne aspekty sa musia považovať za súčasť hodnotenia rizika počas postupu schvaľovania. Tieto aspekty by mala hodnotiť Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách, resp. Európska environmentálna agentúra.

| (30) | Na zjednodušenie postupu by mali mať žiadatelia možnosť predložiť jedinú žiadosť na potraviny podliehajúce právnym predpisom pre rôzne potravinárske odvetvia. Nariadenie (ES) č. 1331/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(30)

Na zjednodušenie postupu by mali mať žiadatelia možnosť predložiť jedinú žiadosť na potraviny podliehajúce právnym predpisom pre rôzne potravinárske odvetvia. Nariadenie (ES) č. 1331/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (31) | V prípade potreby a na základe záverov posúdenia bezpečnosti by sa mali zaviesť požiadavky na monitorovanie použitia nových potravín určených na ľudskú spotrebu po ich umiestnení na trh. |
| --- | --- |

(31)

V prípade potreby a na základe záverov posúdenia bezpečnosti by sa mali zaviesť požiadavky na monitorovanie použitia nových potravín určených na ľudskú spotrebu po ich umiestnení na trh.

| (32) | Zaradením nových potravín do zoznamu nových potravín vedeného Spoločenstvom by nemala byť dotknutá možnosť posúdiť vplyv celkovej spotreby látky, ktorá sa do potravín pridáva alebo je použitá na výrobu týchto potravín, resp. porovnateľného výrobku v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1925/2006. |
| --- | --- |

(32)

Zaradením nových potravín do zoznamu nových potravín vedeného Spoločenstvom by nemala byť dotknutá možnosť posúdiť vplyv celkovej spotreby látky, ktorá sa do potravín pridáva alebo je použitá na výrobu týchto potravín, resp. porovnateľného výrobku v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1925/2006.

| (33) | Za určitých okolností je
  s cieľom stimulovať výskum a vývoj v agropotravinárskom priemysle, a tým inováciu,
  vhodné chrániť investície novátorov do zberu informácií a údajov poskytnutých na podporu žiadosti v zmysle tohto nariadenia.


  Nové
  vedecké dôkazy a údaje o vlastníctve poskytnuté na podporu žiadosti o zaradenie novej potraviny do zoznamu vedeného Spoločenstvom by sa nemali počas obmedzeného časového obdobia použiť v prospech iného žiadateľa bez súhlasu prvého žiadateľa. Ochrana vedeckých údajov poskytnutých jedným žiadateľom by nemala byť prekážkou pre to, aby sa iní žiadatelia snažili o zaradenie nových potravín do zoznamu vedeného Spoločenstvom na základe svojich vlastných vedeckých údajov.
  Okrem toho by ochrana vedeckých údajov nemala brániť transparentnosti a prístupu k informáciám súvisiacim s údajmi použitými pri posudzovaní bezpečnosti nových potravín. Mali by sa však dodržiavať práva duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(33)

Za určitých okolností je
  s cieľom stimulovať výskum a vývoj v agropotravinárskom priemysle, a tým inováciu,
  vhodné chrániť investície novátorov do zberu informácií a údajov poskytnutých na podporu žiadosti v zmysle tohto nariadenia.


  Nové
  vedecké dôkazy a údaje o vlastníctve poskytnuté na podporu žiadosti o zaradenie novej potraviny do zoznamu vedeného Spoločenstvom by sa nemali počas obmedzeného časového obdobia použiť v prospech iného žiadateľa bez súhlasu prvého žiadateľa. Ochrana vedeckých údajov poskytnutých jedným žiadateľom by nemala byť prekážkou pre to, aby sa iní žiadatelia snažili o zaradenie nových potravín do zoznamu vedeného Spoločenstvom na základe svojich vlastných vedeckých údajov.
  Okrem toho by ochrana vedeckých údajov nemala brániť transparentnosti a prístupu k informáciám súvisiacim s údajmi použitými pri posudzovaní bezpečnosti nových potravín. Mali by sa však dodržiavať práva duševného vlastníctva.

| (34) | Nové potraviny podliehajú všeobecným požiadavkám na označovanie stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (20). Je možné, že v určitých prípadoch treba poskytnúť dodatočné informácie o označovaní, najmä pokiaľ ide o opis potravín, ich zdroj a podmienky použitia. Z tohto dôvodu môže zaradenie nových potravín do zoznamu vedeného Spoločenstvom podliehať osobitným podmienkam používania alebo povinnostiam súvisiacim s označovaním. |
| --- | --- |

(34)

Nové potraviny podliehajú všeobecným požiadavkám na označovanie stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (20). Je možné, že v určitých prípadoch treba poskytnúť dodatočné informácie o označovaní, najmä pokiaľ ide o opis potravín, ich zdroj a podmienky použitia. Z tohto dôvodu môže zaradenie nových potravín do zoznamu vedeného Spoločenstvom podliehať osobitným podmienkam používania alebo povinnostiam súvisiacim s označovaním.

| (35) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 z 20. decembra 2006 o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (21) sa harmonizujú ustanovenia v členských štátoch, ktoré sa vzťahujú na výživu a zdravotné tvrdenia. Preto by tvrdenia o nových potravinách mali byť vždy v súlade s uvedeným nariadením.
  V prípade, že žiadateľ chce používať pre novú potravinu zdravotné tvrdenie, ktoré si vyžaduje povolenie v súlade s článkami 17 alebo 18 nariadenia (ES) č. 1924/2006, pričom tak žiadosť o novú potravinu ako aj žiadosť o zdravotné tvrdenie obsahujú požiadavku ochrany údajov, ktoré sa týkajú priemyselného vlastníctva, obdobia ochrany údajov by mali začať naraz a plynúť súčasne, ak o to žiadateľ požiada. |
| --- | --- |

(35)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 z 20. decembra 2006 o výživových a zdravotných tvrdeniach o potravinách (21) sa harmonizujú ustanovenia v členských štátoch, ktoré sa vzťahujú na výživu a zdravotné tvrdenia. Preto by tvrdenia o nových potravinách mali byť vždy v súlade s uvedeným nariadením.
  V prípade, že žiadateľ chce používať pre novú potravinu zdravotné tvrdenie, ktoré si vyžaduje povolenie v súlade s článkami 17 alebo 18 nariadenia (ES) č. 1924/2006, pričom tak žiadosť o novú potravinu ako aj žiadosť o zdravotné tvrdenie obsahujú požiadavku ochrany údajov, ktoré sa týkajú priemyselného vlastníctva, obdobia ochrany údajov by mali začať naraz a plynúť súčasne, ak o to žiadateľ požiada.

| (36) | Pokiaľ ide o posúdenie bezpečnosti tradičných potravín z tretích krajín a ich riadenie, malo by sa zohľadniť ich predošlé bezpečné použitie v tretej krajine pôvodu. Do bezpečného použitia potravín v minulosti by nemalo patriť nepotravinárske použitie alebo spôsoby použitia, ktoré sa nevzťahujú na bežnú stravu. Ak členské štáty
  a/alebo
  úrad nepredložili na základe vedeckých dôkazov žiadne odôvodnené pripomienky k bezpečnosti, napríklad informácie o nepriaznivých účinkoch na zdravie,
  bude
  dovolené umiestniť potraviny na trh Spoločenstva po oznámení o zámere tak urobiť
  a za podmienky, že nejestvujú etické výhrady
  . |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o posúdenie bezpečnosti tradičných potravín z tretích krajín a ich riadenie, malo by sa zohľadniť ich predošlé bezpečné použitie v tretej krajine pôvodu. Do bezpečného použitia potravín v minulosti by nemalo patriť nepotravinárske použitie alebo spôsoby použitia, ktoré sa nevzťahujú na bežnú stravu. Ak členské štáty
  a/alebo
  úrad nepredložili na základe vedeckých dôkazov žiadne odôvodnené pripomienky k bezpečnosti, napríklad informácie o nepriaznivých účinkoch na zdravie,
  bude
  dovolené umiestniť potraviny na trh Spoločenstva po oznámení o zámere tak urobiť
  a za podmienky, že nejestvujú etické výhrady
  .

| (37) | S cieľom poradiť sa o etických otázkach súvisiacich s
  využívaním nových technológií a
  umiestnením nových potravín na trh
  by sa v odôvodnených prípadoch malo
  konzultovať s Európskou skupinou pre etiku vo vede a nových technológiách (EGE) založenou rozhodnutím Komisie zo16. decembra 1997(SEK(97)2404). |
| --- | --- |

(37)

S cieľom poradiť sa o etických otázkach súvisiacich s
  využívaním nových technológií a
  umiestnením nových potravín na trh
  by sa v odôvodnených prípadoch malo
  konzultovať s Európskou skupinou pre etiku vo vede a nových technológiách (EGE) založenou rozhodnutím Komisie zo16. decembra 1997(SEK(97)2404).

| (38) | Nové potraviny umiestnené na trh Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 258/97 by mali naďalej zostať umiestnené na trhu. Nové potraviny povolené v súlade s nariadením (ES) č. 258/97 by mali byť zaradené do zoznamu nových látok vedeného Spoločenstvom, ktorý ustanovuje toto nariadenie. Okrem toho by sa žiadosti predložené podľa nariadenia (ES) č. 258/97, v prípade ktorých
  správa o prvom hodnotení podľa článku 6 ods. 3 uvedeného nariadenia nebola zatiaľ postúpená Komisii a v prípade ktorých sa v súlade s článkom 6 ods. 3 alebo 4 uvedeného nariadenia vyžaduje ďalšia hodnotiaca správa
  pred dňom začatia uplatňovania
  tohto
  nariadenia, mali považovať za
  žiadosť
  podľa tohto nariadenia.
  Úrad a členské štáty v prípade, že sú požiadané o stanovisko, by mali zohľadniť výsledky prvého hodnotenia. V prípade ostatných žiadostí predložených podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 258/97 pred dňom začatia uplatňovania tohto nariadenia by sa malo postupovať podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(38)

Nové potraviny umiestnené na trh Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 258/97 by mali naďalej zostať umiestnené na trhu. Nové potraviny povolené v súlade s nariadením (ES) č. 258/97 by mali byť zaradené do zoznamu nových látok vedeného Spoločenstvom, ktorý ustanovuje toto nariadenie. Okrem toho by sa žiadosti predložené podľa nariadenia (ES) č. 258/97, v prípade ktorých
  správa o prvom hodnotení podľa článku 6 ods. 3 uvedeného nariadenia nebola zatiaľ postúpená Komisii a v prípade ktorých sa v súlade s článkom 6 ods. 3 alebo 4 uvedeného nariadenia vyžaduje ďalšia hodnotiaca správa
  pred dňom začatia uplatňovania
  tohto
  nariadenia, mali považovať za
  žiadosť
  podľa tohto nariadenia.
  Úrad a členské štáty v prípade, že sú požiadané o stanovisko, by mali zohľadniť výsledky prvého hodnotenia. V prípade ostatných žiadostí predložených podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 258/97 pred dňom začatia uplatňovania tohto nariadenia by sa malo postupovať podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 258/97.

| (39) | Keďže ciele navrhovanej činnosti nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ║ možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(39)

Keďže ciele navrhovanej činnosti nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ║ možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (40) | Členské štáty by mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. |
| --- | --- |

(40)

Členské štáty by mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.

| (41) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (22). |
| --- | --- |

(41)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (22).

| (42) | Komisia by ║ predovšetkým mala byť splnomocnená na stanovenie kritérií, podľa ktorých možno rozhodnúť, či boli potraviny pred 15. májom 1997 použité v rámci Spoločenstva vo významnej miere na ľudskú spotrebu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia jeho doplnením o nové nepodstatné prvky║, musia sa ║ prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(42)

Komisia by ║ predovšetkým mala byť splnomocnená na stanovenie kritérií, podľa ktorých možno rozhodnúť, či boli potraviny pred 15. májom 1997 použité v rámci Spoločenstva vo významnej miere na ľudskú spotrebu. Keďže tieto opatrenia majú všeobecnú pôsobnosť a ich cieľom je zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia jeho doplnením o nové nepodstatné prvky║, musia sa ║ prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

| (43) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (23)
  ustanovuje všeobecné pravidlá uskutočňovania úradných kontrol na overenie súladu s potravinovým právom. Preto členské štáty majú vykonávať úradné kontroly v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004 s cieľom zabezpečiť dodržiavanie tohto nariadenia, |
| --- | --- |

(43)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (23)
  ustanovuje všeobecné pravidlá uskutočňovania úradných kontrol na overenie súladu s potravinovým právom. Preto členské štáty majú vykonávať úradné kontroly v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004 s cieľom zabezpečiť dodržiavanie tohto nariadenia,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Kapitola I

Úvodné ustanovenia

Článok 1

Predmet

Týmto nariadením sa stanovujú harmonizované pravidlá umiestňovania nových potravín na trh v Spoločenstve s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského
  života a
  zdravia,
  zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia
  a
  záujmov
  spotrebiteľov, a zároveň zabezpečiť transparentnosť a účinné fungovanie vnútorného trhu
  a poporiť inováciu v poľnohospodárskom a potravinárskom priemysle
  .

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na umiestňovanie nových potravín na trh v Spoločenstve.

2.   
  Ak nie je uvedené inak,
  toto nariadenie sa neuplatňuje na:

| a) | potraviny, pokiaľ a keď sú použité ako:






  i) | potravinárske prídavné látky, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1333/2008
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

potraviny, pokiaľ a keď sú použité ako:

i)

potravinárske prídavné látky, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1333/2008
  ;

| ii) | potravinárske aromatické látky, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1334/2008
  ; |
| --- | --- |

ii)

potravinárske aromatické látky, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1334/2008
  ;

| iii) | extrakčné rozpúšťadlá použité pri výrobe potravín a ktoré spadajú do pôsobnosti smernice║ 88/344/EHS; |
| --- | --- |

iii)

extrakčné rozpúšťadlá použité pri výrobe potravín a ktoré spadajú do pôsobnosti smernice║ 88/344/EHS;

| iv) | potravinárske enzýmy, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1332/2008
  ; |
| --- | --- |

iv)

potravinárske enzýmy, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia (ES) č.
  1332/2008
  ;

| v) | vitamíny a minerály, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice 89/398/EHS, smernice 2002/46/ES alebo nariadenia (ES) č. 1925/2006,
  okrem už schválených vitamínov a minerálnych látok, ktoré sa získavajú použitím výrobných metód alebo nových zdrojov, ktoré v čase udelenia povolenia podľa osobitných právnych predpisov neboli zohľadnené, pokiaľ tieto výrobné metódy alebo nové zdroje vedú k značným zmenám uvedeným v článku 3 ods. 2 písm. a) bod iii); |
| --- | --- |

v)

vitamíny a minerály, ktoré spadajú do pôsobnosti smernice 89/398/EHS, smernice 2002/46/ES alebo nariadenia (ES) č. 1925/2006,
  okrem už schválených vitamínov a minerálnych látok, ktoré sa získavajú použitím výrobných metód alebo nových zdrojov, ktoré v čase udelenia povolenia podľa osobitných právnych predpisov neboli zohľadnené, pokiaľ tieto výrobné metódy alebo nové zdroje vedú k značným zmenám uvedeným v článku 3 ods. 2 písm. a) bod iii);

| b) | potraviny spadajúce do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003; |
| --- | --- |

b)

potraviny spadajúce do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003;

| c) | potraviny získané z klonovaných zvierat a ich potomstva. Do ... (24) Komisia predloží legislatívny návrh s cieľom zakázať umiestňovanie potravín získaných z klonovaných zvierat a ich potomstva na trh v rámci Spoločenstva. Návrh sa zašle Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

c)

potraviny získané z klonovaných zvierat a ich potomstva. Do ... (24) Komisia predloží legislatívny návrh s cieľom zakázať umiestňovanie potravín získaných z klonovaných zvierat a ich potomstva na trh v rámci Spoločenstva. Návrh sa zašle Európskemu parlamentu a Rade.

3.
     
  Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, sa toto nariadenie vzťahuje na potravinárske prídavné látky, potravinárske enzýmy, arómy, ako aj určité prídavné látky s aromatizujúcimi vlastnosťami, vyrobené novým výrobným procesom, ktorý sa nepoužíval pred 15. májom 1997 a ktorý vedie k značným zmenám v zložení alebo štruktúre potraviny, ako napr. umelo vyrobené nanomateriály.

4.   Ak je to potrebné, môže sa v súlade s
  regulačným
  postupom
  s kontrolou
  uvedeným v
  článku 20 ods. 3
  určiť, či určitý druh potravín patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
  Ak môže mať nová potravina taký účinok na ľudské telo, ktorý možno porovnať s účinkom lieku, Komisia požiada Európsku agentúru na hodnotenie liekov (EMEA) o stanovisko k tomu, či sa na potravinu vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004

   (25).

Článok 3

Definície

1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú definície stanovené v nariadení (ES) č. 178/2002.

2.   Uplatňujú sa aj tieto definície:

| a) | „nová potravina“ je:






  i) | potravina, ktorá nebola vo významnej miere použitá na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva pred 15. májom 1997;
  ▐ |
| --- | --- | --- |

a)

„nová potravina“ je:

i)

potravina, ktorá nebola vo významnej miere použitá na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva pred 15. májom 1997;

▐

| ii) | potravina rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, ak boli rastliny vypestované a zvieratá chované netradičnou technikou, ktorá nebola použitá pred 15. májom 1997
  , s výnimkou potravín vyrobených z klonovaných zvierat a ich potomstva; |
| --- | --- |

ii)

potravina rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, ak boli rastliny vypestované a zvieratá chované netradičnou technikou, ktorá nebola použitá pred 15. májom 1997
  , s výnimkou potravín vyrobených z klonovaných zvierat a ich potomstva;

| iii) | potravina vyrobená novým výrobným procesom nepoužitým pred 15. májom 1997, ak tento výrobný proces vedie k značným zmenám v zložení alebo štruktúre potraviny, ktoré majú vplyv na jej výživovú hodnotu, metabolizmus alebo množstvo nežiadúcich látok v nich; |
| --- | --- |

iii)

potravina vyrobená novým výrobným procesom nepoužitým pred 15. májom 1997, ak tento výrobný proces vedie k značným zmenám v zložení alebo štruktúre potraviny, ktoré majú vplyv na jej výživovú hodnotu, metabolizmus alebo množstvo nežiadúcich látok v nich;

| (iv) | potravina obsahujúca umelo vyrobené nanomateriály alebo pozostávajúca z umelo vyrobených nanomateriálov, ktoré sa pred 15. májom 1997 nevyužívali na výrobu potravín v rámci Spoločenstva.



  Samostatné použitie potraviny alebo použitie potraviny výlučne ako potravinového doplnku nestačí na preukázanie toho, či bola pred 15. májom 1997 používaná v rámci Spoločenstva vo významnej miere na ľudskú spotrebu. Pokiaľ však bola potravina pred týmto dátumom používaná výlučne ako potravinový doplnok alebo jeho súčasť, môže byť po uvedenom dátume umiestnená na trh Spoločenstva na rovnaké účely použitia bez toho, aby bola považovaná za novú potravinu. Ďalšie kritériá na posúdenie, či určitá potravina bola pred 15. májom 1997 používaná v rámci Spoločenstva vo významnej miere na ľudskú spotrebu, zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného jeho doplnením, sa môžu prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3. |
| --- | --- |

(iv)

potravina obsahujúca umelo vyrobené nanomateriály alebo pozostávajúca z umelo vyrobených nanomateriálov, ktoré sa pred 15. májom 1997 nevyužívali na výrobu potravín v rámci Spoločenstva.

| b) | „tradičná potravina z tretej krajiny“ je nová
  prírodná
  potravina,
  ktorá nebola umelo vyrobená,
  používaná v minulosti na potravinové účely v tretej krajine, čo znamená, že príslušná potravina bola
  aspoň počas 25 rokov pred ...

   (26) a stále je súčasťou bežnej stravy veľkej časti obyvateľstva krajiny ▐; |
| --- | --- |

b)

„tradičná potravina z tretej krajiny“ je nová
  prírodná
  potravina,
  ktorá nebola umelo vyrobená,
  používaná v minulosti na potravinové účely v tretej krajine, čo znamená, že príslušná potravina bola
  aspoň počas 25 rokov pred ...

   (26) a stále je súčasťou bežnej stravy veľkej časti obyvateľstva krajiny ▐;

| c) | „bezpečné použitie potraviny v minulosti“ znamená, že bezpečnosť príslušnej potraviny je potvrdená údajmi o zložení a skúsenosťou s používaním a pokračujúcim používaním v
  obvyklej
  strave veľkej časti obyvateľstva krajiny
  aspoň počas 30 rokov
  . |
| --- | --- |

c)

„bezpečné použitie potraviny v minulosti“ znamená, že bezpečnosť príslušnej potraviny je potvrdená údajmi o zložení a skúsenosťou s používaním a pokračujúcim používaním v
  obvyklej
  strave veľkej časti obyvateľstva krajiny
  aspoň počas 30 rokov
  .

| d) | „klonované zvieratá“ znamenajú zvieratá splodené metódou bezpohlavného, umelého rozmnožovania zameraného na produkciu geneticky identickej alebo takmer identickej kópie jednotlivého zvieraťa; |
| --- | --- |

d)

„klonované zvieratá“ znamenajú zvieratá splodené metódou bezpohlavného, umelého rozmnožovania zameraného na produkciu geneticky identickej alebo takmer identickej kópie jednotlivého zvieraťa;

| e) | „potomstvo klonovaných zvierat“ znamená zvieratá splodené pohlavným rozmnožovaním, pričom aspoň jeden z predkov je klonované zviera; |
| --- | --- |

e)

„potomstvo klonovaných zvierat“ znamená zvieratá splodené pohlavným rozmnožovaním, pričom aspoň jeden z predkov je klonované zviera;

| f) | „umelo vyrobené nanomateriály“ znamenajú akýkoľvek zámerne vyrobený materiál, ktorý má jeden alebo viac rozmerov veľkosti rádovo 100 nm alebo menej, alebo ktorý je buď vo vnútri alebo na povrchu zložený z diskrétnych funkčných častíc, z ktorých mnohé majú jeden alebo viac rozmerov veľkosti rádovo 100 nm alebo menej, a to vrátane štruktúr, aglomerátov a agregátov, ktoré môžu mať veľkosť rádovo nad 100 nm, ale zachovávajú si vlastnosti príznačné pre nanoškálu.



  Vlastnosti charakteristické pre nanoškálu zahŕňajú:









  i) | vlastnosti súvisiace s veľkým špecifickým povrchom príslušných materiálov a/alebo |
| --- | --- | --- |

f)

„umelo vyrobené nanomateriály“ znamenajú akýkoľvek zámerne vyrobený materiál, ktorý má jeden alebo viac rozmerov veľkosti rádovo 100 nm alebo menej, alebo ktorý je buď vo vnútri alebo na povrchu zložený z diskrétnych funkčných častíc, z ktorých mnohé majú jeden alebo viac rozmerov veľkosti rádovo 100 nm alebo menej, a to vrátane štruktúr, aglomerátov a agregátov, ktoré môžu mať veľkosť rádovo nad 100 nm, ale zachovávajú si vlastnosti príznačné pre nanoškálu.

i)

vlastnosti súvisiace s veľkým špecifickým povrchom príslušných materiálov a/alebo

| ii) | špecifické fyzikálno-chemické vlastnosti, ktoré sa líšia od vlastností rovnakého materiálu v inej forme ako v nanoforme. |
| --- | --- |

ii)

špecifické fyzikálno-chemické vlastnosti, ktoré sa líšia od vlastností rovnakého materiálu v inej forme ako v nanoforme.

3.
     
  Vzhľadom na rôzne definície nanomateriálov uverejnené rôznymi orgánmi na medzinárodnej úrovni a na neprestajný technický a vedecký vývoj v oblasti nanotechnológií Komisia upraví a prispôsobí odseku 2 písm. f) technickému a vedeckému pokroku a následne na medzinárodnej úrovni odsúhlaseným definíciám. Toto opatrenie zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia sa prijíme v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3.

Článok 4

Zber údajov súvisiacich s klasifikáciou nových potravín ║

1.   Komisia
  zhromažďuje
  informácie od členských štátov a/alebo od prevádzkovateľov potravinárskych podnikov
  alebo akejkoľvek inej zainteresovanej strany
  , aby určila,
  či potravina patrí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Členské štáty, prevádzkovatelia podnikov a iné zainteresované strany sú povinné poskytnúť Komisii informácie o tom,
  do akej miery sa potravina využívala na ľudskú spotrebu v rámci Spoločenstva pred 15. májom 1997.

2.
     
  Komisia zverejní tieto údaje a závery vyplývajúce zo získaných údajov, ako aj podporné informácie, ktoré nemajú dôverný charakter.

3.
     
  Vykonávacie opatrenia stanovujúce postupy v prípadoch, keď Komisia nemá informácie o použití na ľudskú spotrebu pred 15. májom 1997, zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného aj jeho doplnením, sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3 najneskôr ... (27)

  .

4.   Implementačné opatrenia na uplatňovanie odseku 1, ktoré sú určené na zmenu a doplnenie prvkov tohto nariadenia, ktoré sú bez zásadného významu, inter alia jeho doplnením, sa môžu prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou podľa článku 20 ods. 3.

Kapitola II

Požiadavky a zaradenie do zoznamu nových potravín vedeného Spoločenstvom

Článok 5

Zoznam nových potravín vedený Spoločenstvom

Na trh sa môžu umiestniť iba nové potraviny, ktoré sú zaradené do zoznamu nových potravín vedeného Spoločenstvom (ďalej len „zoznam vedený Spoločenstvom“).
  Komisia vedie a zverejňuje tento zoznam vedený Spoločenstvom na verejne prístupnej webovej stránke Komisie určenej na tento účel.

Článok 6

Zákaz nových potravín, ktoré nie sú v súlade s týmto nariadením

Nové potraviny sa nesmú umiestniť na trh, ak nie sú v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia.

Článok 7

Podmienky zaradenia do zoznamu vedeného Spoločenstvom

1.
     Novú potravinu možno zaradiť do zoznamu vedeného Spoločenstvom, iba ak spĺňa tieto podmienky:

| a) | nevyvoláva, vychádzajúc z dostupných vedeckých dôkazov, obavy o bezpečnosť zdravia spotrebiteľa
  a zvierat, pričom pri hodnotení rizika sa zohľadnia kumulatívne a synergické vplyvy, ako aj možné nežiaduce účinky u osobitných skupín obyvateľstva
  ; |
| --- | --- |

a)

nevyvoláva, vychádzajúc z dostupných vedeckých dôkazov, obavy o bezpečnosť zdravia spotrebiteľa
  a zvierat, pričom pri hodnotení rizika sa zohľadnia kumulatívne a synergické vplyvy, ako aj možné nežiaduce účinky u osobitných skupín obyvateľstva
  ;

| b) | ▐ nezavádza spotrebiteľa; |
| --- | --- |

b)

▐ nezavádza spotrebiteľa;

| c) | v prípade, že má nahradiť iné potraviny, sa od nich nelíši
  takým spôsobom
  , že jej bežná konzumácia by mohla byť z hľadiska výživy nevýhodná pre spotrebiteľa; |
| --- | --- |

c)

v prípade, že má nahradiť iné potraviny, sa od nich nelíši
  takým spôsobom
  , že jej bežná konzumácia by mohla byť z hľadiska výživy nevýhodná pre spotrebiteľa;

| d) | pri posudzovaní sa zohľadní stanovisko Európskej environmentálnej agentúry, ktoré sa týka toho, do akej miery má výrobný proces a bežná spotreba škodlivé vplyvy na životné prostredie; |
| --- | --- |

d)

pri posudzovaní sa zohľadní stanovisko Európskej environmentálnej agentúry, ktoré sa týka toho, do akej miery má výrobný proces a bežná spotreba škodlivé vplyvy na životné prostredie;

| e) | pri posudzovaní sa zohľadní stanovisko Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách, ktoré sa týka toho, do akej miery jestvujú etické výhrady; |
| --- | --- |

e)

pri posudzovaní sa zohľadní stanovisko Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách, ktoré sa týka toho, do akej miery jestvujú etické výhrady;

| f) | nová potravina, ktorá môže mať akékoľvek nežiaduce účinky na osobitné skupiny obyvateľstva, sa povolí len vtedy, ak sa vykonali konkrétne opatrenia na zamedzenie takýchto nežiaducich účinkov; |
| --- | --- |

f)

nová potravina, ktorá môže mať akékoľvek nežiaduce účinky na osobitné skupiny obyvateľstva, sa povolí len vtedy, ak sa vykonali konkrétne opatrenia na zamedzenie takýchto nežiaducich účinkov;

| g) | stanovia sa maximálne množstvá požitia novej potraviny ako takej alebo ako súčasti inej potraviny alebo kategórie potravín, ak je to potrebné v záujme bezpečného použitia; |
| --- | --- |

g)

stanovia sa maximálne množstvá požitia novej potraviny ako takej alebo ako súčasti inej potraviny alebo kategórie potravín, ak je to potrebné v záujme bezpečného použitia;

| h) | zhodnotili sa kumulatívne účinky nových potravín, ktoré sa používajú v rôznych potravinách a kategóriách potravín. |
| --- | --- |

h)

zhodnotili sa kumulatívne účinky nových potravín, ktoré sa používajú v rôznych potravinách a kategóriách potravín.

2.
     
  Potraviny, ktorých výrobné procesy si vyžadujú osobitné metódy merania rizika (napr. potraviny vyrobené pomocou nanotechnológií), nemôžu byť zahrnuté do zoznamu vedeného Spoločenstvom dovtedy, kým sa použitie týchto metód neschváli a kým sa primeraným bezpečnostným hodnotením týchto metód nepreukáže, že použitie príslušných potravín je bezpečné.

3.
     
  Nová potravina môže byť zaradená do zoznamu vedeného Spoločenstvom len vtedy, ak príslušný orgán predložil stanovisko, podľa ktorého je daná potravina zo zdravotného hľadiska bezpečná.

Potraviny z klonovaných zvierat alebo ich potomstva sa nesmú uvádzať na zozname vedenom Spoločenstvom.

4.
     
  V prípade pochybností, napríklad z dôvodu nedostatku vedeckej istoty alebo nedostatku údajov, sa uplatňuje zásada preventívnosti a predmetná potravina sa nemôže zaradiť na zoznam vedený Spoločenstvom.

Článok 8

Obsah zoznamu vedeného Spoločenstvom

1.   Zoznam vedený Spoločenstvom sa aktualizuje v súlade s postupom stanoveným v nariadení (ES) č. 1331/2008
  a Komisia ho uverejní na svojej internetovej stránke určenej na tento účel
  .

2.   V zápise o novej potravine v zozname vedenom Spoločenstvom sa uvádza:

| a) | špecifikácia potraviny
  ; |
| --- | --- |

a)

špecifikácia potraviny
  ;

| b) | predpokladané použitie potraviny; |
| --- | --- |

b)

predpokladané použitie potraviny;

| c) | podmienky jej použita
  ; |
| --- | --- |

c)

podmienky jej použita
  ;

| d) | dátum zápisu novej potraviny do zoznamu vedeného Spoločenstvom a dátum prijatia žiadosti; |
| --- | --- |

d)

dátum zápisu novej potraviny do zoznamu vedeného Spoločenstvom a dátum prijatia žiadosti;

| e) | meno a adresa žiadateľa; |
| --- | --- |

e)

meno a adresa žiadateľa;

| f) | dátum a výsledky poslednej inšpekcie podľa požiadaviek monitorovania stanovených v článku 13; |
| --- | --- |

f)

dátum a výsledky poslednej inšpekcie podľa požiadaviek monitorovania stanovených v článku 13;

| g) | skutočnosť, že zápis je založený na nových vedeckých dôkazoch a/alebo údajoch o priemyselnom vlastníctve chránených v súlade s článkom 15; |
| --- | --- |

g)

skutočnosť, že zápis je založený na nových vedeckých dôkazoch a/alebo údajoch o priemyselnom vlastníctve chránených v súlade s článkom 15;

| h) | skutočnosť, že novú potravinu môže umiestniť na trh len žiadateľ uvedený v písm. e), pokiaľ ďalší žiadateľ nezíska povolenie pre túto potravinu, bez uvedenia údajov chránených právom priemyselného vlastníctva pôvodného žiadateľa. |
| --- | --- |

h)

skutočnosť, že novú potravinu môže umiestniť na trh len žiadateľ uvedený v písm. e), pokiaľ ďalší žiadateľ nezíska povolenie pre túto potravinu, bez uvedenia údajov chránených právom priemyselného vlastníctva pôvodného žiadateľa.

3.
     
  Pri všetkých nových potravinách sa vyžaduje monitorovanie po ich uvedení na trh. Všetky povolené nové potraviny na trhu sa preskúmajú po piatich rokoch a vždy vtedy, keď bude k dispozícii viac vedeckých dôkazov. Pri monitorovaní by sa osobitná pozornosť mala venovať kategóriám obyvateľstva s najvyšším príjmom potravy.

4.
     
  V prípadoch uvedených v článku 2 ods. 3 sa spoločný postup uplatňuje bez ohľadu na doterajšie používanie alebo povolenie látky, na výrobu ktorej sa použil bežný výrobný postup.

5.
     
  Ak nová potravina obsahuje látku, ktorá môže v prípade nadmernej konzumácie predstavovať riziko pre ľudské zdravie, jej používanie v rámci maximálneho množstva v určitých potravinách alebo kategóriách potravín sa musí schváliť.

6.
     
  Všetky prísady prítomné vo forme nanomateriálov sa musia jasne uviesť v zozname prísad. Za názvami takýchto prísad sa musí v zátvorkách uviesť slovo „nano“.

7.
     
  Výrobky vyrobené zo zvierat kŕmených geneticky modifikovaným krmivom musia byť označené slovami „vyrobené zo zvierat kŕmených geneticky modifikovaným krmivom“.

8.
     
  O aktualizácii zoznamu Spoločenstva sa rozhoduje v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3.

║

9.   Pred uplynutím obdobia uvedeného v článku 15 sa zoznam vedený Spoločenstvom aktualizuje s cieľom zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia ║ v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3 ║ tak, aby sa, za predpokladu, že povolená potravina naďalej spĺňa podmienky stanovené v tomto nariadení, už neuvádzali špecifické údaje uvedené odseku 2 písm. g) tohto článku.

10.
     
  Na účely aktualizácie zoznamu Spoločenstva zapísaním novej potraviny, ak sa nová potravina neskladá z potravín, ktoré podliehajú ochrane údajov podľa článku 15, alebo ich neobsahuje a:

| a) | nová potravina zodpovedá zložením, metabolizmom a úrovňou nežiaducich látok existujúcim potravinám, alebo |
| --- | --- |

a)

nová potravina zodpovedá zložením, metabolizmom a úrovňou nežiaducich látok existujúcim potravinám, alebo

| b) | nová potravina sa skladá z potravín alebo obsahuje potraviny, ktorých používanie na potravinové účely bolo v Spoločenstve predtým schválené, a pri nových účeloch použitia sa dá predpokladať, že vo výraznej miere nezvýšia konzumáciu zo strany spotrebiteľov vrátane spotrebiteľov z ohrozených skupín, |
| --- | --- |

b)

nová potravina sa skladá z potravín alebo obsahuje potraviny, ktorých používanie na potravinové účely bolo v Spoločenstve predtým schválené, a pri nových účeloch použitia sa dá predpokladať, že vo výraznej miere nezvýšia konzumáciu zo strany spotrebiteľov vrátane spotrebiteľov z ohrozených skupín,

odchylne od článku 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1331/2008 sa primerane uplatňuje postup oznamovania podľa článku 10 tohto nariadenia.

Článok 9

Označovanie nových potravín a nových potravinárskych prísad

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia a požiadavky uvedené v smernici 2000/13/ES, všetky špecifické údaje o nových potravinách sa musia uvádzať a označovať, aby sa zaručilo riadne informovanie spotrebiteľa:

| a) | každá nová potravina uvedená na trh sa musí predávať s jasne rozlíšeným, presným a ľahko čitateľným označením, na ktorom bude uvedené, že ide o novú potravinu; |
| --- | --- |

a)

každá nová potravina uvedená na trh sa musí predávať s jasne rozlíšeným, presným a ľahko čitateľným označením, na ktorom bude uvedené, že ide o novú potravinu;

| b) | všetky znaky alebo vlastnosti nových potravín ako ich zloženie, výživová hodnota a správne použitie musia byť jasne, presne, ľahko čitateľne a zrozumiteľne uvedené na obale výrobku; |
| --- | --- |

b)

všetky znaky alebo vlastnosti nových potravín ako ich zloženie, výživová hodnota a správne použitie musia byť jasne, presne, ľahko čitateľne a zrozumiteľne uvedené na obale výrobku;

| c) | prítomnosť novej potravinovej potraviny alebo novej prísady, ktorá nahrádza surovinu alebo prísadu v potravine, bez ohľadu na to, či je táto potravina nahradená novou potravinou, sa musí jasne, presne, ľahko čitateľne a zrozumiteľne uvádzať na označení. |
| --- | --- |

c)

prítomnosť novej potravinovej potraviny alebo novej prísady, ktorá nahrádza surovinu alebo prísadu v potravine, bez ohľadu na to, či je táto potravina nahradená novou potravinou, sa musí jasne, presne, ľahko čitateľne a zrozumiteľne uvádzať na označení.

V prípade, že nová potravina obsahuje látku, ktorá môže pri nadmernej konzumácii predstavovať zvýšené riziko pre ľudské zdravie, spotrebiteľ o tom musí byť informovaný prostredníctvom jasného, presného a ľahko čitateľného označenia na obale potraviny.

Článok 10

Tradičné potraviny z tretej krajiny

1.   Prevádzkovateľ potravinárskeho podniku, ktorý zamýšľa umiestniť tradičnú potravinu z tretej krajiny na trh Spoločenstva, oznamuje svoj zámer Komisii, pričom uvádza názov potraviny, jej zloženie a krajinu pôvodu.

K oznámeniu sú priložené zdokumentované údaje, ktoré preukazujú, že potravina sa v minulosti bezpečne používala v akejkoľvek tretej krajine.

2.   Komisia bezodkladne postupuje oznámenie vrátane preukázania, že sa potravina v minulosti bezpečne používala, uvedeného v odseku 1, členským štátom a úradu
  a zverejní ho na svojej internetovej stránke
  .

3.   Do štyroch mesiacov odo dňa postúpenia oznámenia uvedeného v odseku 1 Komisiou podľa odseku 2 môžu členské štáty a úrad informovať Komisiu na základe vedeckých dôkazov o odôvodnených pripomienkach k bezpečnosti umiestnenia príslušnej tradičnej potraviny na trh.

V uvedenom prípade sa potraviny neumiestňujú na trh v Spoločenstve a uplatňujú sa články 5 až 8. Oznámenie uvedené v odseku 1 tohto článku sa považuje za žiadosť uvedenú v článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1331/2008.
  Žiadateľ sa tiež môže rozhodnúť, že oznámenie stiahne.

Komisia o tom
  bez zbytočného odkladu a preukázateľne
  informuje príslušného prevádzkovateľa potravinárskeho podniku
  najneskôr
  do piatich mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného v odseku 1.

4.   Ak neboli na základe vedeckých dôkazov vznesené žiadne odôvodnené pripomienky k bezpečnosti a príslušnému prevádzkovateľovi potravinárskeho podniku neboli o tom v súlade s odsekom 3 podané žiadne informácie, môžu sa tradičné potraviny umiestniť na trh v Spoločenstve po piatich mesiacoch odo dňa oznámenia podľa odseku 1.

5.   Komisia na svojej internetovej stránke, ktorá je k tomu určená, zverejňuje zoznam tradičných potravín z tretích krajín, ktoré môžu byť umiestnené na trh v Spoločenstve v súlade s odsekom 4.
  Táto stránka je prístupná zo stránky, na ktorej sa nachádza zoznam nových potravín vedený Spoločenstvom uvedený v článku 5, a je s touto stránkou prepojená.

6.   
  Do ... (28) sa v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 20 ods. 3 prijmú
  podrobné pravidlá implementácie tohto článku zamerané na zmenu nepodstatných prvkov tohto nariadenia, okrem iného aj jeho doplnením║.

Článok 11

Technické usmernenia

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 9 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1331/2008,
  Komisia v prípade potreby do ...
   (28) v úzkej spolupráci s úradom
  , prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov a malými a strednými podnikmi
  sprístupní technické usmernenia a nástroje na pomoc prevádzkovateľom potravinárskych podnikov, a najmä malým a stredným podnikom, pri príprave a predkladaní žiadostí podľa tohto nariadenia.
  Žiadatelia môžu využívať odporúčanie Komisie 97/618/ES z 29. júla 1997 o vedeckých aspektoch a prezentácii informácií nevyhnutných na podloženie žiadostí o umiestnenie nových potravín a nových prídavných látok na trh a o príprave správ o prvotnom posudku podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (29), až kým sa nenahradí revidovanými technickými usmerneniami vydanými v súlade s týmto článkom.

Technické usmernenia a nástroje sa zverejnia najneskôr do ... (30) na verejne prístupnej stránke určenej na tento účel na internetovej stránke Komisie.

Článok 12

Stanovisko úradu

Pri posudzovaní bezpečnosti nových potravín úrad
  na základe požiadaviek uvedených v článku 6
  :

| a) | zisťuje, či nová potravina, bez ohľadu na to, či má alebo nemá nahradiť potravinu
  , ktorá už je na trhu,
  predstavuje riziko škodlivých alebo toxických účinkov na ľudské zdravie, pričom zohľadní aj vplyv každej novej vlastnosti; |
| --- | --- |

a)

zisťuje, či nová potravina, bez ohľadu na to, či má alebo nemá nahradiť potravinu
  , ktorá už je na trhu,
  predstavuje riziko škodlivých alebo toxických účinkov na ľudské zdravie, pričom zohľadní aj vplyv každej novej vlastnosti;

| b) | v prípade tradičnej potraviny z tretej krajiny zohľadňuje bezpečné používanie potraviny v minulosti. |
| --- | --- |

b)

v prípade tradičnej potraviny z tretej krajiny zohľadňuje bezpečné používanie potraviny v minulosti.

V prípade etických výhrad sa dodatočne okrem posúdenia bezpečnosti požiada o stanovisko aj Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách (EGE).

Článok 13

Povinnosti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov

1.   Komisia
  stanoví
  z dôvodu bezpečnosti potravín a v súlade so stanoviskom úradu ▐ požiadavku na monitorovanie po umiestnení na trh.
  Monitorovanie sa uskutoční po piatich rokoch od dátumu zapísania novej potraviny na zoznam vedený Spoločenstvom a zohľadnia sa pri ňom aspekty potravinovej bezpečnosti, ako aj zdravia a dobrých životných podmienok zvierat a vplyv na životné prostredie. Osobitná pozornosť sa venuje kategóriám obyvateľstva s najvyšším príjmom potravy.

Požiadavky na monitorovanie sa vzťahujú aj na nové potraviny, ktoré už sú na trhu, vrátane nových potravín povolených v rámci zjednodušeného postupu („oznámenie“) podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 258/97.

Členské štáty určia príslušné úrady, ktoré budú zodpovedať za monitorovanie po umiestnení na trh.

2.   Výrobca
  a prevádzkovateľ potravinárskeho podniku
  bezodkladne
  informujú
  Komisiu o:

| a) | akýchkoľvek nových vedeckých alebo technických informáciách, ktoré by mohli ovplyvniť hodnotenie bezpečnosti pri používaní nových potravín; |
| --- | --- |

a)

akýchkoľvek nových vedeckých alebo technických informáciách, ktoré by mohli ovplyvniť hodnotenie bezpečnosti pri používaní nových potravín;

| b) | akomkoľvek zákaze alebo obmedzení uloženom príslušným orgánom akejkoľvek tretej krajiny, v ktorej sú nové potraviny umiestnené na trh. |
| --- | --- |

b)

akomkoľvek zákaze alebo obmedzení uloženom príslušným orgánom akejkoľvek tretej krajiny, v ktorej sú nové potraviny umiestnené na trh.

Každý prevádzkovateľ potravinárskeho podniku oznámi Komisii a príslušným orgánom členského štátu, v ktorom vykonáva svoju činnosť, akýkoľvek zdravotný problém, o ktorom ho informovali spotrebitelia alebo organizácie na ochranu spotrebiteľov.

Príslušný orgán členského štátu predloží Komisii správu do troch mesiacov od ukončenia kontroly. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade najneskôr jeden rok po uplynutí päťročného obdobia uvedeného v odseku 1.

3.
     
  S cieľom vyhnúť sa testovaniu na zvieratách sa testy na stavovcoch na účely tohto nariadenia vykonávajú iba ako posledná možnosť. Podporuje sa používanie testov, ktoré sa nevykonávajú na zvieratách, a používanie inteligentných testovacích stratégií.

Článok 14

Európska skupina pre etiku vo vede a nových technológiách

V prípade potreby môže Komisia z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť členského štátu konzultovať etické otázky s veľkým etickým významom súvisiace s vedou a novými technológiami s Európskou skupinou pre etiku vo vede a nových technológiách.

Komisia sprístupní stanovisko Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách verejnosti.

Kapitola III

Všeobecné ustanovenia

Článok 15

Ochrana údajov

1.
     Na žiadosť žiadateľa podloženú vhodnými a overiteľnými informáciami sa nové vedecké dôkazy a chránené vedecké údaje poskytnuté na podloženie žiadostí nemôžu bez súhlasu žiadateľa použiť na účely inej žiadosti počas obdobia piatich rokov odo dňa zaradenia nových potravín do zoznamu vedeného Spoločenstvom
  , ak sa nasledujúci žiadateľ nedohodne s predchádzajúcim žiadateľom, že sa tieto údaje a informácie môžu použiť, a ak:

| a) | predchádzajúci žiadateľ v čase podania predchádzajúcej žiadosti uviedol, že vedecké údaje a iné informácie sú predmetom priemyselného vlastníctva; a |
| --- | --- |

a)

predchádzajúci žiadateľ v čase podania predchádzajúcej žiadosti uviedol, že vedecké údaje a iné informácie sú predmetom priemyselného vlastníctva; a

| b) | predchádzajúci žiadateľ mal v čase podania predchádzajúcej žiadosti výhradné právo na používanie údajov, ktoré sú predmetom priemyselného vlastníctva; a |
| --- | --- |

b)

predchádzajúci žiadateľ mal v čase podania predchádzajúcej žiadosti výhradné právo na používanie údajov, ktoré sú predmetom priemyselného vlastníctva; a

| c) | nová potravina by nemohla byť povolená bez toho, aby predchádzajúci žiadateľ predložil údaje, ktoré sú predmetom priemyselného vlastníctva. |
| --- | --- |

c)

nová potravina by nemohla byť povolená bez toho, aby predchádzajúci žiadateľ predložil údaje, ktoré sú predmetom priemyselného vlastníctva.

2.   
  Údaje z výskumných projektov čiastočne alebo úplne financovaných ES a/alebo verejnými inštitúciami a štúdie rizika alebo údaje súvisiace so štúdiami rizika, ako napríklad štúdie stravovania, sa zverejnia spolu so žiadosťou, pričom ďalší žiadatelia ich môžu bezplatne využívať.

3.
     
  Aby sa zabránilo opakovaniu štúdií vykonávaných na stavovcoch, žiadateľovi sa umožní odvolať sa na takéto a iné štúdie, ktoré môžu zabrániť ďalším testom na zvieratách. Vlastník takejto štúdie môže za použitie takýchto údajov požadovať príslušnú kompenzáciu.

Článok 16

Harmonizovaná ochrana údajov

Bez toho, aby bolo dotknuté schválenie novej potraviny podľa článkov 7 a 14 nariadenia (ES) č. 1331/2008 alebo povolenie zdravotného tvrdenia podľa článkov 17, 18 a 25 nariadenia (ES) č. 1924/2006, v prípade, že cieľom je získať schválenie novej potraviny a povolenie zdravotného tvrdenia k tejto potravine, ak sa poskytuje ochrana údajov podľa ustanovení oboch nariadení, údaje v Úradnom vestníku týkajúce sa schválenia, resp. povolenia a ich zverejnenia sa zhodujú a obdobia ochrany údajov plynú súčasne, ak o to žiadateľ požiada.

Článok 17

Inšpekčné a kontrolné opatrenia

S cieľom presadzovať dodržiavanie tohto nariadenia treba vykonávať úradné kontroly v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004.

Článok 18

Sankcie

Členské štáty prijmú právne predpisy o sankciách za porušenie ustanovení tohto nariadenia a vykonajú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii najneskôr do
  12 mesiacov
  a bezodkladne ju informujú o každej následnej zmene a doplnení, ktorá sa ich týka.

Článok 19

Výsady členských štátov

1.
     
  Ak členský štát v dôsledku novej informácie alebo opakovaného posúdenia dovtedy platnej informácie získa presnejšie podklady, podľa ktorých použitie niektorej potraviny alebo potravinárskej prísady vyhovujúcej tomuto nariadeniu ohrozuje ľudské zdravie alebo životné prostredie, tento členský štát môže buď dočasne obmedziť alebo zastaviť obchodovanie s danou potravinou alebo potravinárskou prísadou a jej používanie na svojom území. Okamžite o tom informuje ostatné členské štáty a Komisiu s uvedením dôvodov svojho rozhodnutia.

2.
     
  Komisia v úzkej spolupráci s úradom EFSA čo najskôr preskúma dôvody uvedené v odseku 1 a prijme primerané opatrenia. Členský štát, ktorý prijal rozhodnutie podľa odseku 1, ho môže uplatňovať dovtedy, kým tieto opatrenia nadobudnú účinnosť.

Článok 20

Výbor

1.   Komisii pomáha Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,║ zriadený článkom 58 nariadenia (ES) č. 178/2002║.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ║ jeho článok 8.

Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až ods. 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ║ jeho článok 8.

Článok 21

Preskúmanie

1.
     Najneskôr do ... (31) a na základe získaných skúseností podá Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade o implementácii tohto nariadenia a najmä
  článkov 10 a 15
  , ku ktorej sú priložené, ak je to potrebné, akékoľvek návrhy.

2.
     
  Najneskôr do ... (32) podá Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade o všetkých hľadiskách potravín vyrobených zo zvierat získaných využitím techniky klonovania alebo z ich potomstva, na ktorú v prípade potreby nadviažu legislatívne návrhy.

Správa a všetky návrhy sa sprístupnia verejnosti.

Kapitola IV

Prechodné a záverečné ustanovenia

Článok 22

Zrušenie

Nariadenie (ES) č. 258/97 sa zrušuje s účinnosťou odo dňa začatia uplatňovania tohto nariadenia.

Článok 23

Vytvorenie zoznamu vedeného Spoločenstvom

Najneskôr do ...
   (33) vytvorí Komisia zoznam vedený Spoločenstvom, do ktorého zaznamená nové potraviny povolené podľa nariadenia (ES) č. 258/97
  patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia podľa článkov 2 a 3
  a v prípade potreby aj akékoľvek súčasné podmienky udelených povolení.

Článok 24

Prechodné opatrenia

║ Akákoľvek žiadosť o umiestnenie nových potravín na trh predložená členskému štátu podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 258/97,
  v prípade ktorej príslušná správa o prvotnom posudku podľa článku 6 ods. 3 uvedeného nariadenia ešte nebola postúpená Komisii
  pred ... (34), sa považuje za žiadosť podľa tohto nariadenia.
  V prípade ďalších žiadostí predložených na základe článku 3 ods. 4 a článkov 4 a 5 nariadenia (ES) č. 258/97 pred ... (34) sa postupuje podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 258/97.

▐

Článok 25

Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1331/2008

Nariadenie (ES) č. 1331/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Nadpis sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

1.

Nadpis sa nahrádza takto:

| 2. | V článku 1 ods. 1 sa prvá veta nahrádza takto:
  „1.   Toto nariadenie ustanovuje spoločný postup hodnotenia a schvaľovania (ďalej len ‚spoločný postup‘) prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov, potravinárskych aróm a východiskových materiálov pre potravinárske arómy používaných alebo určených na použitie v potravinách alebo na potravinách a v nových potravinách alebo na nových potravinách (ďalej len ‚látky alebo výrobky‘), ktorý prispieva k voľnému pohybu potravín v rámci Spoločenstva a k vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia a ochrany záujmov spotrebiteľov.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 1 ods. 1 sa prvá veta nahrádza takto:

„1.   Toto nariadenie ustanovuje spoločný postup hodnotenia a schvaľovania (ďalej len ‚spoločný postup‘) prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov, potravinárskych aróm a východiskových materiálov pre potravinárske arómy používaných alebo určených na použitie v potravinách alebo na potravinách a v nových potravinách alebo na nových potravinách (ďalej len ‚látky alebo výrobky‘), ktorý prispieva k voľnému pohybu potravín v rámci Spoločenstva a k vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia a ochrany záujmov spotrebiteľov.“

| 3. | V článku 1 sa odsek 2 nahrádza takto:
  „2.   Spoločný postup ustanoví procedurálne podmienky na aktualizáciu zoznamov látok a výrobkov, s ktorými je v Spoločenstve povolené obchodovať podľa nariadenia (ES) č. 1333/2008, nariadenia (ES) č. 1332/2008, nariadenia (ES) č. 1334/2008 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.../2009 z ... o nových potravinách (ďalej len ‚sektorové predpisy potravinového práva‘).“ |
| --- | --- |

3.

V článku 1 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Spoločný postup ustanoví procedurálne podmienky na aktualizáciu zoznamov látok a výrobkov, s ktorými je v Spoločenstve povolené obchodovať podľa nariadenia (ES) č. 1333/2008, nariadenia (ES) č. 1332/2008, nariadenia (ES) č. 1334/2008 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.../2009 z ... o nových potravinách (ďalej len ‚sektorové predpisy potravinového práva‘).“

| 4. | V článku 1 ods. 3, článku 2 ods. 1 a 2, článku 9 ods. 2, článku 12 ods. 1 a článku 13 sa slovo „látka“ alebo „látky“ nahrádza slovami „látka alebo výrobok“ alebo „látky alebo výrobky“v príslušnom gramatickom tvare. |
| --- | --- |

4.

V článku 1 ods. 3, článku 2 ods. 1 a 2, článku 9 ods. 2, článku 12 ods. 1 a článku 13 sa slovo „látka“ alebo „látky“ nahrádza slovami „látka alebo výrobok“ alebo „látky alebo výrobky“v príslušnom gramatickom tvare.

| 5. | Názov článku 2 sa nahrádza takto:

  „Zoznam
  Spoločenstva obsahujúci látky a výrobky.“ |
| --- | --- |

5.

Názov článku 2 sa nahrádza takto:

„Zoznam
  Spoločenstva obsahujúci látky a výrobky.“

| 6. | V článku 4 sa dopĺňa tento odsek║:
  „3.   Na aktualizáciu rôznych zoznamov vedených Spoločenstvom ║ podľa právnych predpisov pre rôzne potravinárske odvetvia sa môže podať jediná žiadosť v súvislosti s látkou alebo výrobkom, ak táto žiadosť spĺňa požiadavky všetkých právnych predpisov pre potravinárske odvetvia.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 4 sa dopĺňa tento odsek║:

„3.   Na aktualizáciu rôznych zoznamov vedených Spoločenstvom ║ podľa právnych predpisov pre rôzne potravinárske odvetvia sa môže podať jediná žiadosť v súvislosti s látkou alebo výrobkom, ak táto žiadosť spĺňa požiadavky všetkých právnych predpisov pre potravinárske odvetvia.“

| 7. | Na začiatku článku 6 ods. 1 sa vkladá táto veta:
  „Ak existujú vedecky podložené obavy o bezpečnosť potravín, určia sa dodatočné informácie týkajúce sa posúdenia rizika, ktoré sa vyžadujú od žiadateľa.“ |
| --- | --- |

7.

Na začiatku článku 6 ods. 1 sa vkladá táto veta:

„Ak existujú vedecky podložené obavy o bezpečnosť potravín, určia sa dodatočné informácie týkajúce sa posúdenia rizika, ktoré sa vyžadujú od žiadateľa.“

Článok 26

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť ║ dvadsiatym dňom ║ po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od ... (35).

Článok 23 sa však uplatňuje od ... (36).

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ║

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 81
  .

1

Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 81

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 25. marca 2009.

2

Pozícia Európskeho parlamentu z 25. marca 2009

(3)  

  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

(4)  
  Prijaté texty, P6_TA(2008)0400.

4

Prijaté texty, P6_TA(2008)0400.

(5)  Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 1. ║

5

(6)  Ú. v. ES L 253, 21.9.2001, s. 17.

6

(7)  

  Ú. v. ES L 221, 8.8.1998, s. 23.

7

Ú. v. ES L 221, 8.8.1998, s. 23.

(8)  
  Vestník EFSA (2008) 767, s. 32.

8

Vestník EFSA (2008) 767, s. 32.

(9)  
  Ú. v. ES L 183, 12.7.2002, s. 51.

9

Ú. v. ES L 183, 12.7.2002, s. 51.

(10)  

  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67

  .

10

Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67

(11)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16
  .

11

Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16

(12)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 34
  .

12

Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 34

(13)  Ú. v. ES L 157, 24.6.1988, s. 28. ║

13

(14)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 7
  .

14

Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 7

(15)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1. ║

15

(16)  Ú. v. ES L 186, 30.6.1989, s. 27. ║

16

(17)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 26.

17

EÚ

(18)  
  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1
  .

18

Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1

(19)  

  Ú. v. ES L 358, 18.12.1986, s. 1.

19

Ú. v. ES L 358, 18.12.1986, s. 1.

(20)  Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29. ║

20

(21)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 9.║

21

(22)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

22

(23)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.║

23

(24)  
  Šesť mesiacov od dňa uverejnenia tohto nariadenia.

24

Šesť mesiacov od dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(25)  

  Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1.

25

Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1.

(26)  
  Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

26

Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(27)  Šesť mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

27

Šesť mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(28)  
  Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

28

Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(29)  

  Ú. v. ES L 253, 16.9.1997, s. 1.

29

Ú. v. ES L 253, 16.9.1997, s. 1.

(30)  
  Šesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

30

Šesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(31)  
  Tri roky a šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

31

Tri roky a šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(32)  
  Jeden rok od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

32

Jeden rok od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(33)  Śesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

33

Śesť mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

(34)  Šest mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

34

Šest mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(35)  Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

35

Šesť mesiacov odo dňa uverejnenia tohto nariadenia.

(36)  Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

36

Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/255

---

Streda, 25. marca 2009Látky, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) ***I

P6_TA(2009)0172

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie) (KOM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD))

2010/C 117 E/47

(Spolurozhodovací postup – prepracované znenie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2008)0505),

so zreteľom na článok 251 ods. 2 a články 133 a 175 ods. 1 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C6-0297/2008),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov (1),

so zreteľom na list Výboru pre právne veci zo 17. decembra 2008 adresovaný Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín v súlade s článkom 80a ods. 3 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,

so zreteľom na články 80a, 51 a 35 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanovisko Výboru pre právne veci (A6-0045/2009),

| A. | keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie predmetný návrh neobsahuje žiadne zásadné zmeny okrem tých, ktoré sú ako také označené v návrhu, a keďže, pokiaľ ide o kodifikáciu nezmenených ustanovení skorších aktov spolu s uvedenými zmenami, predmetom návrhu je iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných aktov bez zmeny ich podstaty, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa stanoviska konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie predmetný návrh neobsahuje žiadne zásadné zmeny okrem tých, ktoré sú ako také označené v návrhu, a keďže, pokiaľ ide o kodifikáciu nezmenených ustanovení skorších aktov spolu s uvedenými zmenami, predmetom návrhu je iba jasná a jednoduchá kodifikácia platných aktov bez zmeny ich podstaty,

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie upravený v súlade s odporúčaniami konzultačnej pracovnej skupiny právnych služieb Európskeho parlamentu, Rady a Komisie;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť tento návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť tento návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Streda, 25. marca 2009P6_TC1-COD(2008)0165

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2009 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (prepracované znenie)

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (ES) č. 1005/2009.)

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/256 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/256

---

Streda, 25. marca 2009Dohoda o hospodárskom partnerstve ES/CARIFORUM ***

P6_TA(2009)0183

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5211/2009 – KOM(2008)0156 – C6-0054/2009 – 2008/0061(AVC))

2010/C 117 E/48

(Postup súhlasu)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (KOM(2008)0156),

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5211/2009),

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 57 ods. 2, článkom 133 ods. 1 a 5 a článkom 181 Zmluvy o ES v spojení s jej článkom 300 ods. 3 druhým pododsekom (C6-0054/2009),

so zreteľom na článok 75 a článok 83 ods. 7 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre rozvoj (A6-0117/2009),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím zmluvy; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzavretím zmluvy;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a štátov CARIFORUM-u. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a štátov CARIFORUM-u.

---

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/257

---

Streda, 25. marca 2009Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi ES a Pobrežím Slonoviny ***

P6_TA(2009)0184

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa uzatvára dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5535/2009 – KOM(2008)0439 – C6-0064/2009 – 2008/0136(AVC))

2010/C 117 E/49

(Postup súhlasu)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (KOM(2008)0439),

so zreteľom na dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (5535/2009),

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkami 133 a 181 v spojení s článkom 300 ods. 3 druhým pododsekom Zmluvy o ES (C6-0064/2009),

so zreteľom na článok 75 a článok 83 ods. 7 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre rozvoj (A6-0144/2009),

| 1. | udeľuje súhlas s uzavretím dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzavretím dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Pobrežia Slonoviny. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Pobrežia Slonoviny.

---

Štvrtok 26. marca 2009

| 6.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 117/258 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 117/258

---

Štvrtok, 26. marca 2009Distribúcia potravín pre najodkázanejšie osoby (zmena nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov) *

P6_TA(2009)0188

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2009 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní Spoločnej poľnohospodárskej politiky a nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve (KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS))

2010/C 117 E/50

(Konzultačný postup)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2008)0563),

so zreteľom na článok 37 Zmluvy o ES, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C6-0353/2008),

so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj (A6-0091/2009),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 250 ods. 2 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby zodpovedajúco zmenila svoj návrh v súlade s článkom 250 ods. 2 Zmluvy o ES;

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.

| TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU | POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 |
| Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt


  Odôvodnenie 1 |
| (1) | Nariadenie Rady (EHS) č. 3730/87 z 10. decembra 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre dodávky potravín z intervenčných zásob organizáciám povereným ich rozdelením najodkázanejším osobám v Spoločenstve, následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, poskytovalo spoľahlivý zdroj potravín na účely ich distribúcie pre najodkázanejšie osoby Spoločenstva viac ako dve desaťročia. |

TEXT PREDLOŽENÝ KOMISIOU

POZMEŇUJÚCI A DOPLŇUJÚCI NÁVRH

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 1

(1)

Nariadenie Rady (EHS) č. 3730/87 z 10. decembra 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre dodávky potravín z intervenčných zásob organizáciám povereným ich rozdelením najodkázanejším osobám v Spoločenstve, následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, poskytovalo spoľahlivý zdroj potravín na účely ich distribúcie pre najodkázanejšie osoby Spoločenstva viac ako dve desaťročia.

| (1) | Nariadenie Rady (EHS) č. 3730/87 z 10. decembra 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre dodávky potravín z intervenčných zásob organizáciám povereným ich rozdelením najodkázanejším osobám v Spoločenstve, následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, poskytovalo spoľahlivý zdroj potravín na účely ich distribúcie pre najodkázanejšie osoby Spoločenstva viac ako dve desaťročia
  a pozitívnym spôsobom prispelo k súdržnosti regiónov EÚ, pretože sa znížili hospodárske a sociálne nerovnosti medzi regiónmi s rôznou úrovňou rozvoja
  . |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Rady (EHS) č. 3730/87 z 10. decembra 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre dodávky potravín z intervenčných zásob organizáciám povereným ich rozdelením najodkázanejším osobám v Spoločenstve, následne zrušené a začlenené do nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, poskytovalo spoľahlivý zdroj potravín na účely ich distribúcie pre najodkázanejšie osoby Spoločenstva viac ako dve desaťročia
  a pozitívnym spôsobom prispelo k súdržnosti regiónov EÚ, pretože sa znížili hospodárske a sociálne nerovnosti medzi regiónmi s rôznou úrovňou rozvoja
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 2

| (2) | Medzi ciele Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré sú vymedzené v článku 33 ods. 1 zmluvy, patrí stabilizácia trhov a zabezpečenie dodávok spotrebiteľom za primerané ceny. Plány distribúcie potravín vykonávané v rámci tejto schémy úspešne podporovali v priebehu rokov plnenie obidvoch cieľov a vďaka znižovaniu potravinovej neistoty najodkázanejších osôb v Spoločenstve sa osvedčili ako dôležitý nástroj prispievajúci k zabezpečeniu rozsiahlej dostupnosti potravín v rámci Spoločenstva za súčasného znižovania intervenčných zásob. |
| --- | --- |

(2)

Medzi ciele Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré sú vymedzené v článku 33 ods. 1 zmluvy, patrí stabilizácia trhov a zabezpečenie dodávok spotrebiteľom za primerané ceny. Plány distribúcie potravín vykonávané v rámci tejto schémy úspešne podporovali v priebehu rokov plnenie obidvoch cieľov a vďaka znižovaniu potravinovej neistoty najodkázanejších osôb v Spoločenstve sa osvedčili ako dôležitý nástroj prispievajúci k zabezpečeniu rozsiahlej dostupnosti potravín v rámci Spoločenstva za súčasného znižovania intervenčných zásob.

| (2) | Medzi ciele Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré sú vymedzené v článku 33 ods. 1 zmluvy, patrí stabilizácia trhov a zabezpečenie dodávok spotrebiteľom za primerané ceny. Plány distribúcie potravín vykonávané v rámci tejto schémy úspešne podporovali v priebehu rokov plnenie obidvoch cieľov a vďaka znižovaniu potravinovej neistoty najodkázanejších osôb v Spoločenstve sa osvedčili ako dôležitý nástroj prispievajúci k zabezpečeniu rozsiahlej dostupnosti potravín v rámci Spoločenstva za súčasného znižovania intervenčných zásob.
  V novej schéme potravinovej pomoci Spoločenstva pre najodkázanejšie osoby by sa malo naďalej zabezpečiť plnenie cieľov SPP a pomáhať pri plnení kohéznych cieľov tým, že sa zabezpečí vyrovnaný, harmonický trvalo udržateľný rozvoj všetkých regiónov. |
| --- | --- |

(2)

Medzi ciele Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré sú vymedzené v článku 33 ods. 1 zmluvy, patrí stabilizácia trhov a zabezpečenie dodávok spotrebiteľom za primerané ceny. Plány distribúcie potravín vykonávané v rámci tejto schémy úspešne podporovali v priebehu rokov plnenie obidvoch cieľov a vďaka znižovaniu potravinovej neistoty najodkázanejších osôb v Spoločenstve sa osvedčili ako dôležitý nástroj prispievajúci k zabezpečeniu rozsiahlej dostupnosti potravín v rámci Spoločenstva za súčasného znižovania intervenčných zásob.
  V novej schéme potravinovej pomoci Spoločenstva pre najodkázanejšie osoby by sa malo naďalej zabezpečiť plnenie cieľov SPP a pomáhať pri plnení kohéznych cieľov tým, že sa zabezpečí vyrovnaný, harmonický trvalo udržateľný rozvoj všetkých regiónov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 5

| (5) | Súčasná schéma distribúcie potravín sa opiera o distribúciu výrobkov z intervenčných zásob Spoločenstva, ktorá je dočasne doplnená o nákupy na trhu.
  Postupné reformy SPP a priaznivý vývoj veľkoobchodných cien
  však
  viedol k postupnému znižovaniu intervenčných zásob, ako aj k obmedzeniu škály
  dostupných výrobkov. Nákupy na trhu by sa preto mali takisto stať trvalým zdrojom dodávok pre túto schému, aby dopĺňali intervenčné zásoby, v prípade že nie sú dostupné vhodné intervenčné zásoby. |
| --- | --- |

(5)

Súčasná schéma distribúcie potravín sa opiera o distribúciu výrobkov z intervenčných zásob Spoločenstva, ktorá je dočasne doplnená o nákupy na trhu.
  Postupné reformy SPP a priaznivý vývoj veľkoobchodných cien
  však
  viedol k postupnému znižovaniu intervenčných zásob, ako aj k obmedzeniu škály
  dostupných výrobkov. Nákupy na trhu by sa preto mali takisto stať trvalým zdrojom dodávok pre túto schému, aby dopĺňali intervenčné zásoby, v prípade že nie sú dostupné vhodné intervenčné zásoby.

| (5) | Súčasná schéma distribúcie potravín sa opiera o distribúciu výrobkov z intervenčných zásob Spoločenstva, ktorá je dočasne doplnená o nákupy na trhu.
  Zvýšené napätie na svetových trhoch so základnými poľnohospodárskymi výrobkami a postupné vyradenie nástrojov na orientáciu výroby a zásob uskutočnené v rámci postupných reforiem SPP
  však
  obmedzili potravinovú sebestačnosť EÚ, pokiaľ ide o množstvo a rozsah
  dostupných výrobkov
  a jej schopnosť reagovať na potravinové potreby jej najodkázanejších občanov alebo na akékoľvek potravinové krízy alebo medzinárodné špekulácie. EÚ však nemôže ukončiť z jedného dňa na druhý už zavedený program.
  Nákupy na trhu by sa preto mali takisto stať trvalým zdrojom dodávok pre túto schému, aby dopĺňali intervenčné zásoby v prípade, že nie sú dostupné vhodné intervenčné zásoby.
  Nákupy na trhu by sa mali vykonávať konkurencieschopným spôsobom, pričom by mali podporovať nákup výrobkov zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(5)

Súčasná schéma distribúcie potravín sa opiera o distribúciu výrobkov z intervenčných zásob Spoločenstva, ktorá je dočasne doplnená o nákupy na trhu.
  Zvýšené napätie na svetových trhoch so základnými poľnohospodárskymi výrobkami a postupné vyradenie nástrojov na orientáciu výroby a zásob uskutočnené v rámci postupných reforiem SPP
  však
  obmedzili potravinovú sebestačnosť EÚ, pokiaľ ide o množstvo a rozsah
  dostupných výrobkov
  a jej schopnosť reagovať na potravinové potreby jej najodkázanejších občanov alebo na akékoľvek potravinové krízy alebo medzinárodné špekulácie. EÚ však nemôže ukončiť z jedného dňa na druhý už zavedený program.
  Nákupy na trhu by sa preto mali takisto stať trvalým zdrojom dodávok pre túto schému, aby dopĺňali intervenčné zásoby v prípade, že nie sú dostupné vhodné intervenčné zásoby.
  Nákupy na trhu by sa mali vykonávať konkurencieschopným spôsobom, pričom by mali podporovať nákup výrobkov zo Spoločenstva.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 6

| (6) | Schéma Spoločenstva nemôže byť jedinou odpoveďou na rastúce potreby potravinovej pomoci v Spoločenstve. Z hľadiska zabezpečenia potravinovej bezpečnosti sú nutné aj vnútroštátne politiky vykonávané verejnými správami a mobilizácia občianskej spoločnosti. Schéma Spoločenstva so silným prvkom súdržnosti by však mohla slúžiť ako vzor pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby, mohla by pomáhať pri vytváraní synergie a povzbudzovať verejné a súkromné iniciatívy zamerané na zvyšovanie potravinovej bezpečnosti osôb v núdzi. Vzhľadom na geografické rozptýlenie obmedzených dostupných intervenčných zásob v členských štátoch môže táto schéma navyše prispievať k ich lepšiemu využívaniu. Schémou Spoločenstva by preto nemali byť dotknuté žiadne takéto vnútroštátne politiky. |
| --- | --- |

(6)

Schéma Spoločenstva nemôže byť jedinou odpoveďou na rastúce potreby potravinovej pomoci v Spoločenstve. Z hľadiska zabezpečenia potravinovej bezpečnosti sú nutné aj vnútroštátne politiky vykonávané verejnými správami a mobilizácia občianskej spoločnosti. Schéma Spoločenstva so silným prvkom súdržnosti by však mohla slúžiť ako vzor pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby, mohla by pomáhať pri vytváraní synergie a povzbudzovať verejné a súkromné iniciatívy zamerané na zvyšovanie potravinovej bezpečnosti osôb v núdzi. Vzhľadom na geografické rozptýlenie obmedzených dostupných intervenčných zásob v členských štátoch môže táto schéma navyše prispievať k ich lepšiemu využívaniu. Schémou Spoločenstva by preto nemali byť dotknuté žiadne takéto vnútroštátne politiky.

| (6) | Schéma Spoločenstva nemôže byť jedinou odpoveďou na rastúce potreby potravinovej pomoci v Spoločenstve. Z hľadiska zabezpečenia potravinovej bezpečnosti sú nutné aj vnútroštátne politiky vykonávané verejnými správami a mobilizácia občianskej spoločnosti. Schéma Spoločenstva so silným prvkom súdržnosti by však mohla slúžiť ako vzor pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby,
  obzvlášť v menej rozvinutých regiónoch,
  mohla by pomáhať pri vytváraní synergie a povzbudzovať verejné a súkromné iniciatívy zamerané na zvyšovanie potravinovej bezpečnosti osôb v núdzi. Vzhľadom na geografické rozptýlenie obmedzených dostupných intervenčných zásob v členských štátoch môže táto schéma navyše prispievať k ich lepšiemu využívaniu. Schémou Spoločenstva by preto nemali byť dotknuté žiadne takéto vnútroštátne politiky. |
| --- | --- |

(6)

Schéma Spoločenstva nemôže byť jedinou odpoveďou na rastúce potreby potravinovej pomoci v Spoločenstve. Z hľadiska zabezpečenia potravinovej bezpečnosti sú nutné aj vnútroštátne politiky vykonávané verejnými správami a mobilizácia občianskej spoločnosti. Schéma Spoločenstva so silným prvkom súdržnosti by však mohla slúžiť ako vzor pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby,
  obzvlášť v menej rozvinutých regiónoch,
  mohla by pomáhať pri vytváraní synergie a povzbudzovať verejné a súkromné iniciatívy zamerané na zvyšovanie potravinovej bezpečnosti osôb v núdzi. Vzhľadom na geografické rozptýlenie obmedzených dostupných intervenčných zásob v členských štátoch môže táto schéma navyše prispievať k ich lepšiemu využívaniu. Schémou Spoločenstva by preto nemali byť dotknuté žiadne takéto vnútroštátne politiky.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 7

| (7) | S cieľom v plnej miere využiť rozmer súdržnosti schémy Spoločenstva a posilňovať synergické účinky, ktoré sa takto vytvorili, a s cieľom zabezpečiť správne plánovanie by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty spolufinancovali program distribúcie potravín. Mal by sa zabezpečiť maximálny podiel spolufinancovania Spoločenstvom a finančný príspevok Spoločenstva by sa mal pridať do zoznamu opatrení, ktoré sú oprávnené na financovanie Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a ktoré sú stanovené v článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005. Vyššie podiely spolufinancovania by sa mali uplatňovať v prvých rokoch uplatňovania zrevidovanej schémy s cieľom zabezpečiť neustále vysokú mieru čerpania finančných prostriedkov a postupné zavádzanie spolufinancovania, aby sa tak umožnil hladký prechod a aby sa zamedzilo riziku prerušenia tejto schémy v dôsledku prípadného nedostatku zdrojov. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom v plnej miere využiť rozmer súdržnosti schémy Spoločenstva a posilňovať synergické účinky, ktoré sa takto vytvorili, a s cieľom zabezpečiť správne plánovanie by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty spolufinancovali program distribúcie potravín. Mal by sa zabezpečiť maximálny podiel spolufinancovania Spoločenstvom a finančný príspevok Spoločenstva by sa mal pridať do zoznamu opatrení, ktoré sú oprávnené na financovanie Európskym poľnohospodárskym záručným fondom (EPZF) a ktoré sú stanovené v článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005. Vyššie podiely spolufinancovania by sa mali uplatňovať v prvých rokoch uplatňovania zrevidovanej schémy s cieľom zabezpečiť neustále vysokú mieru čerpania finančných prostriedkov a postupné zavádzanie spolufinancovania, aby sa tak umožnil hladký prechod a aby sa zamedzilo riziku prerušenia tejto schémy v dôsledku prípadného nedostatku zdrojov.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Odôvodnenie 9

| (9) | Skúsenosti ukázali, že sú potrebné určité zlepšenia v riadení tejto schémy, a to najmä s cieľom poskytnúť členským štátom a povereným organizáciám dlhodobejšiu perspektívu prostredníctvom viacročných programov. Komisia by preto mala zaviesť trojročné plány na vykonávanie tejto schémy na základe žiadostí členských štátov, ktoré sa musia oznámiť Komisii, a na základe iných informácií, ktoré Komisia považuje za dôležité. Členské štáty by sa mali pri vypracovávaní svojich žiadostí, pokiaľ ide o potravinové výrobky, ktoré sa majú distribuovať v rámci trojročného plánu, opierať o vnútroštátne programy
  distribúcie potravín
  stanovujúce ich ciele a priority pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby. Komisia by mala pre prideľovanie dostupných finančných prostriedkov stanoviť objektívnu metodiku. |
| --- | --- |

(9)

Skúsenosti ukázali, že sú potrebné určité zlepšenia v riadení tejto schémy, a to najmä s cieľom poskytnúť členským štátom a povereným organizáciám dlhodobejšiu perspektívu prostredníctvom viacročných programov. Komisia by preto mala zaviesť trojročné plány na vykonávanie tejto schémy na základe žiadostí členských štátov, ktoré sa musia oznámiť Komisii, a na základe iných informácií, ktoré Komisia považuje za dôležité. Členské štáty by sa mali pri vypracovávaní svojich žiadostí, pokiaľ ide o potravinové výrobky, ktoré sa majú distribuovať v rámci trojročného plánu, opierať o vnútroštátne programy
  distribúcie potravín
  stanovujúce ich ciele a priority pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby. Komisia by mala pre prideľovanie dostupných finančných prostriedkov stanoviť objektívnu metodiku.

| (9) | Skúsenosti ukázali, že sú potrebné určité zlepšenia v riadení tejto schémy, a to najmä s cieľom poskytnúť členským štátom a povereným organizáciám dlhodobejšiu perspektívu prostredníctvom viacročných programov. Komisia by preto mala zaviesť trojročné plány na vykonávanie tejto schémy na základe žiadostí členských štátov, ktoré sa musia oznámiť Komisii, a na základe iných informácií, ktoré Komisia považuje za dôležité. Členské štáty by sa mali pri vypracovávaní svojich žiadostí, pokiaľ ide o potravinové výrobky, ktoré sa majú distribuovať v rámci trojročného plánu, opierať o vnútroštátne programy
  potravinovej pomoci
  stanovujúce ich ciele a priority pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby. Komisia by mala pre prideľovanie dostupných finančných prostriedkov stanoviť objektívnu metodiku.
  Vo výnimočných situáciách a vtedy, ak je počet odkázaných osôb vyšší, ako sa predpokladalo, môžu členské štáty vyzvať Komisiu na prehodnotenie plánov. |
| --- | --- |

(9)

Skúsenosti ukázali, že sú potrebné určité zlepšenia v riadení tejto schémy, a to najmä s cieľom poskytnúť členským štátom a povereným organizáciám dlhodobejšiu perspektívu prostredníctvom viacročných programov. Komisia by preto mala zaviesť trojročné plány na vykonávanie tejto schémy na základe žiadostí členských štátov, ktoré sa musia oznámiť Komisii, a na základe iných informácií, ktoré Komisia považuje za dôležité. Členské štáty by sa mali pri vypracovávaní svojich žiadostí, pokiaľ ide o potravinové výrobky, ktoré sa majú distribuovať v rámci trojročného plánu, opierať o vnútroštátne programy
  potravinovej pomoci
  stanovujúce ich ciele a priority pre distribúciu potravín pre najodkázanejšie osoby. Komisia by mala pre prideľovanie dostupných finančných prostriedkov stanoviť objektívnu metodiku.
  Vo výnimočných situáciách a vtedy, ak je počet odkázaných osôb vyšší, ako sa predpokladalo, môžu členské štáty vyzvať Komisiu na prehodnotenie plánov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 1

1.   Sprístupnia sa výrobky z intervenčných zásob alebo sa zakúpia potravinové výrobky na trhu tak, aby sa potravinové výrobky mohli distribuovať pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve, a to prostredníctvom organizácií poverených členskými štátmi.

1.   Sprístupnia sa výrobky z intervenčných zásob alebo sa na trhu zakúpia potravinové výrobky s
  pôvodom v Spoločenstve, pričom sa uprednostňujú čerstvé potravinové výrobky z miestnej výroby,
  aby sa potravinové výrobky mohli distribuovať pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve, a to prostredníctvom organizácií poverených členskými štátmi.

Potravinové výrobky sa nakupujú na trhu iba vtedy, ak nie sú k dispozícii intervenčné zásoby vhodné pre schému distribúcie potravín.

Potravinové výrobky
  s pôvodom v Spoločenstve
  sa nakupujú na trhu iba vtedy, ak nie sú k dispozícii intervenčné zásoby vhodné pre schému distribúcie potravín.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 2

2.   Členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na schéme, oznámia Komisii svoje vnútroštátne programy
  distribúcie potravín
  , v ktorých sú uvedené požiadavky na objemy potravinových výrobkov, ktoré sa majú distribuovať počas trojročného obdobia, a ostatné dôležité informácie.

2.   Členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na schéme, oznámia Komisii svoje vnútroštátne programy
  potravinovej pomoci
  , v ktorých sú uvedené
  základné vlastnosti a ciele, zúčastnené organizácie
  , požiadavky na objemy potravinových výrobkov, ktoré sa majú distribuovať počas trojročného obdobia, a ostatné dôležité informácie.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 3 – pododsek 2

V trojročnom pláne sa stanovia ročné rozpočtové prostriedky pridelené Spoločenstvom pre každý členský štát
  a minimálne ročné finančné príspevky členských štátov
  , ktoré Komisia určí v súlade s metodikou, ktorá sa má stanoviť vo vykonávacích pravidlách prijatých v súlade s článkom 43 písm. g). Rozpočtové prostriedky pridelené na druhý a tretí rok programu sú orientačné. Členské štáty, ktoré sa zúčastnia na schéme, každý rok potvrdia žiadosti uvedené v odseku 2. Na základe týchto potvrdení Komisia rozhodne každý nasledujúci rok o konečnej výške pridelených rozpočtových prostriedkov v rámci limitov dostupných rozpočtových prostriedkov.

V trojročnom pláne sa stanovia ročné rozpočtové prostriedky pridelené Spoločenstvom pre každý členský štát, ktoré Komisia určí v súlade s metodikou, ktorá sa má stanoviť vo vykonávacích pravidlách prijatých v súlade s článkom 43 písm. g). Rozpočtové prostriedky pridelené na druhý a tretí rok programu sú orientačné. Členské štáty, ktoré sa zúčastnia na schéme, každý rok potvrdia žiadosti uvedené v odseku 2. Na základe týchto potvrdení Komisia rozhodne každý nasledujúci rok o konečnej výške pridelených rozpočtových prostriedkov v rámci limitov dostupných rozpočtových prostriedkov.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 4 – pododsek 3 a (nový)

Tieto organizácie vyvesia na miestach distribúcie informačnú tabuľu, resp. umiestnia na pohyblivých miestach distribúcie nálepku, na ktorých je uvedené, že sú príjemcami programu potravinovej pomoci Spoločenstva. Tieto oznámenia sú prostriedkom na informovanie príjemcov, že dostávajú podporu od Spoločenstva.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 12

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 5 – písmeno b

| b) | Komisiu
  včas
  informujú o vývoji, ktorý má vplyv na vykonávanie programov distribúcie potravín. |
| --- | --- |

b)

Komisiu
  včas
  informujú o vývoji, ktorý má vplyv na vykonávanie programov distribúcie potravín.

| b) | Komisiu informujú o vývoji, ktorý má vplyv na vykonávanie programov distribúcie potravín. |
| --- | --- |

b)

Komisiu informujú o vývoji, ktorý má vplyv na vykonávanie programov distribúcie potravín.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 6 – pododsek 1 – písmeno b

| b) | náklady na potravinové výrobky nakupované na trhu. |
| --- | --- |

b)

náklady na potravinové výrobky nakupované na trhu.

| b) | náklady na potravinové výrobky nakupované na trhu
  na základe postupov zameraných na hospodársku súťaž
  . |
| --- | --- |

b)

náklady na potravinové výrobky nakupované na trhu
  na základe postupov zameraných na hospodársku súťaž
  .

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 14

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 6 – pododsek 2 – písmeno b

| b) | náklady na prepravu potravinových výrobkov a správne náklady poverených organizácií, ktoré sú priamo spojené s vykonávaním schémy. |
| --- | --- |

b)

náklady na prepravu potravinových výrobkov a správne náklady poverených organizácií, ktoré sú priamo spojené s vykonávaním schémy.

| b) | náklady na prepravu
  a skladovanie
  potravinových výrobkov a správne náklady poverených organizácií, ktoré sú priamo spojené s vykonávaním schémy. |
| --- | --- |

b)

náklady na prepravu
  a skladovanie
  potravinových výrobkov a správne náklady poverených organizácií, ktoré sú priamo spojené s vykonávaním schémy.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 6 a (nový)

6a.
     
  Členské štáty stanovia pre všetky prepravné, skladovacie a správne náklady (vrátane nákladov na komunikáciu) hornú hranicu, ktorá bude zodpovedať percentuálnemu podielu nakúpených alebo vymenených výrobkov, pričom v prípade potreby sa zohľadnia miestne podmienky. Členské štáty rozdelia finančný rámec medzi tieto tri výdavkové položky. Všetky rozpočtové prostriedky nepoužité v tomto rámci sa môžu znovu vyčleniť na nákup potravín.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 7 – pododsek 1

7.   Spoločenstvo
  spolufinancuje
  oprávnené náklady v rámci tejto schémy.

7.   Spoločenstvo
  financuje
  oprávnené náklady v rámci tejto schémy.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 17

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 7 – podosek 2 – úvodná časť

Výška spolufinancovania Spoločenstvom nepresiahne:

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 7 – pododsek 2 – písmeno a

| a) | v prípade trojročného plánu, začínajúceho 1. januára 2010, 75 % oprávnených nákladov alebo 85 % oprávnených nákladov v členských štátoch oprávnených na financovanie z kohézneho fondu na obdobie 2007-2013, uvedených v prílohe I k rozhodnutiu Komisie 2006/596/ES; |
| --- | --- |

a)

v prípade trojročného plánu, začínajúceho 1. januára 2010, 75 % oprávnených nákladov alebo 85 % oprávnených nákladov v členských štátoch oprávnených na financovanie z kohézneho fondu na obdobie 2007-2013, uvedených v prílohe I k rozhodnutiu Komisie 2006/596/ES;

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 1

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 27 – odsek 7 – pododsek 2 – písmeno b

| b) | v prípade nasledujúcich trojročných plánov, 50 % oprávnených nákladov alebo 75 % oprávnených nákladov v členských štátoch oprávnených na financovanie z kohézneho fondu v danom roku, uvedených v prílohe I k rozhodnutiu Komisie 2006/596/ES a v následných rozhodnutiach. |
| --- | --- |

b)

v prípade nasledujúcich trojročných plánov, 50 % oprávnených nákladov alebo 75 % oprávnených nákladov v členských štátoch oprávnených na financovanie z kohézneho fondu v danom roku, uvedených v prílohe I k rozhodnutiu Komisie 2006/596/ES a v následných rozhodnutiach.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 20

Návrh nariadenia – pozmeňujúci akt

Článok 2 – bod 3

Nariadenie (ES) č. 1234/2007

Článok 184 – bod 9

| „9. | najneskôr do
  31. decembra 2012
  Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní schémy distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve uvedenej v článku 27 spolu
  so všetkými
  príslušnými návrhmi.“ |
| --- | --- |

„9.

najneskôr do
  31. decembra 2012
  Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní schémy distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve uvedenej v článku 27 spolu
  so všetkými
  príslušnými návrhmi.“

| „9. | najneskôr do
  31. decembra 2011
  Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní schémy distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve uvedenej v článku 27 spolu
  s návrhom rozhodnutia o pokračovaní schémy po skončení súčasného finančného obdobia a s akýmikoľvek ďalšími
  príslušnými návrhmi
  , ktoré sú potrebné
  .“ |
| --- | --- |

„9.

najneskôr do
  31. decembra 2011
  Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní schémy distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby v Spoločenstve uvedenej v článku 27 spolu
  s návrhom rozhodnutia o pokračovaní schémy po skončení súčasného finančného obdobia a s akýmikoľvek ďalšími
  príslušnými návrhmi
  , ktoré sú potrebné
  .“

---