# Uradni list C 123E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.123.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 123E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5312. maj 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.123.slv

Uradni list

Evropske unije

C 123E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5312. maj 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Svet |
| 2010/C 123E/01 | Stališče Sveta (EU) št. 7/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranjaSprejeto v Svetu 25. februarja 2010 | 1 |
| 2010/C 123E/02 | Stališče Sveta (EU) št. 8/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGSSprejeto v Svetu 8. marca 2010 | 5 |
| 2010/C 123E/03 | Stališče Sveta (EU) št. 9/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelkuSprejeto v Svetu 14. aprila 2010 (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 123E/04 | Stališče Sveta (EU) št. 10/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavbSprejeto v Svetu 14. aprila 2010 | 32 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Svet

2010/C 123E/01

Stališče Sveta (EU) št. 7/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranjaSprejeto v Svetu 25. februarja 2010

1

2010/C 123E/02

Stališče Sveta (EU) št. 8/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGSSprejeto v Svetu 8. marca 2010

5

2010/C 123E/03

Stališče Sveta (EU) št. 9/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelkuSprejeto v Svetu 14. aprila 2010 (
  1
  )

1

17

2010/C 123E/04

Stališče Sveta (EU) št. 10/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavbSprejeto v Svetu 14. aprila 2010

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Svet

| 12.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 123/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 7/2010 V PRVEM BRANJU

z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranja

Sprejeto v Svetu 25. februarja 2010

2010/C 123 E/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politika Unije o skupnem evropskem azilnem sistemu (CEAS) naj bi ob upoštevanju določb haaškega programa vzpostavila skupno azilno območje z učinkovitim usklajenim postopkom v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Politika Unije o skupnem evropskem azilnem sistemu (CEAS) naj bi ob upoštevanju določb haaškega programa vzpostavila skupno azilno območje z učinkovitim usklajenim postopkom v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Evropske unije.

| (2) | V zadnjih letih je bil zahvaljujoč uvedbi skupnih minimalnih standardov dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi CEAS. Vendar med državami članicami obstajajo velike razlike pri zagotavljanju mednarodne zaščite in pri oblikah te zaščite. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih je bil zahvaljujoč uvedbi skupnih minimalnih standardov dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi CEAS. Vendar med državami članicami obstajajo velike razlike pri zagotavljanju mednarodne zaščite in pri oblikah te zaščite.

| (3) | Komisija je v načrtu politike azila, ki ga je sprejela junija 2008, napovedala, da si bo prizadevala za razvoj CEAS in v ta namen predlagala revizijo obstoječih zakonodajnih instrumentov, da se zagotovi večja usklajenost veljavnih standardov, in okrepila podporo praktičnemu sodelovanju med državami članicami, zlasti s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustanovitev Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: podporni urad), da bi se okrepila koordinacija operativnega sodelovanja med državami članicami, namenjenega učinkovitemu izvajanju skupnih pravil. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v načrtu politike azila, ki ga je sprejela junija 2008, napovedala, da si bo prizadevala za razvoj CEAS in v ta namen predlagala revizijo obstoječih zakonodajnih instrumentov, da se zagotovi večja usklajenost veljavnih standardov, in okrepila podporo praktičnemu sodelovanju med državami članicami, zlasti s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustanovitev Evropskega azilnega podpornega urada (v nadaljnjem besedilu: podporni urad), da bi se okrepila koordinacija operativnega sodelovanja med državami članicami, namenjenega učinkovitemu izvajanju skupnih pravil.

| (4) | Evropski svet je v Evropskem paktu o priseljevanju in azilu, sprejetem septembra 2008, znova slovesno poudaril, da ima vsak preganjani tujec pravico do pomoči in zaščite na ozemlju Evropske unije v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena z newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi ustreznimi pogodbami. Prav tako je bilo izrecno dogovorjeno, da se evropski podporni urad ustanovi leta 2009. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v Evropskem paktu o priseljevanju in azilu, sprejetem septembra 2008, znova slovesno poudaril, da ima vsak preganjani tujec pravico do pomoči in zaščite na ozemlju Evropske unije v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena z newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi ustreznimi pogodbami. Prav tako je bilo izrecno dogovorjeno, da se evropski podporni urad ustanovi leta 2009.

| (5) | Namen sodelovanja v praksi na področju azila je povečati zbliževanje in zagotoviti stalno kakovost postopkov odločanja držav članic na tem področju znotraj evropskega zakonodajnega okvira. V zadnjih letih so se že začeli izvajati številni ukrepi sodelovanja v praksi, zlasti sprejetje skupnega pristopa k informacijam o državah izvora in glede vzpostavitve skupnega evropskega programa usposabljanja na področju azila. Za krepitev in razvoj teh ukrepov sodelovanja bi bilo treba ustanoviti podporni urad. |
| --- | --- |

(5)

Namen sodelovanja v praksi na področju azila je povečati zbliževanje in zagotoviti stalno kakovost postopkov odločanja držav članic na tem področju znotraj evropskega zakonodajnega okvira. V zadnjih letih so se že začeli izvajati številni ukrepi sodelovanja v praksi, zlasti sprejetje skupnega pristopa k informacijam o državah izvora in glede vzpostavitve skupnega evropskega programa usposabljanja na področju azila. Za krepitev in razvoj teh ukrepov sodelovanja bi bilo treba ustanoviti podporni urad.

| (6) | Zaradi poenostavitve ukrepov podpore sodelovanju v praksi na področju azila in ker bi moral podporni urad opravljati številne naloge, ki se zdaj financirajo iz naslova Evropskega sklada za begunce, je treba odgovornost za nekatere ukrepe Unije iz člena 4 Odločbe št. 573/2007/ES (2) iz Evropskega sklada za begunce prenesti na podporni urad, da se zagotovi čim učinkovitejše sodelovanja v praksi na področju azila. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi poenostavitve ukrepov podpore sodelovanju v praksi na področju azila in ker bi moral podporni urad opravljati številne naloge, ki se zdaj financirajo iz naslova Evropskega sklada za begunce, je treba odgovornost za nekatere ukrepe Unije iz člena 4 Odločbe št. 573/2007/ES (2) iz Evropskega sklada za begunce prenesti na podporni urad, da se zagotovi čim učinkovitejše sodelovanja v praksi na področju azila.

| (7) | Za zagotovitev upoštevanja zmanjšanja števila ukrepov Skupnosti bi bilo treba omejitev njihovega financiranja iz 10 % razpoložljivih sredstev Sklada, predvidenih v Odločbi št. 573/2007ES, zmanjšati na 4 %. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev upoštevanja zmanjšanja števila ukrepov Skupnosti bi bilo treba omejitev njihovega financiranja iz 10 % razpoložljivih sredstev Sklada, predvidenih v Odločbi št. 573/2007ES, zmanjšati na 4 %.

| (8) | Znesek finančnih sredstev za izvajanje Odločbe št. 573/2007/ES bi bilo treba zmanjšati, da bi se tako sprostila sredstva za financiranje podpornega urada. |
| --- | --- |

(8)

Znesek finančnih sredstev za izvajanje Odločbe št. 573/2007/ES bi bilo treba zmanjšati, da bi se tako sprostila sredstva za financiranje podpornega urada.

| (9) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Velike Britanije in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta Velika Britanija in Irska sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Velike Britanije in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta Velika Britanija in Irska sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (10) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 573/2007/ES se spremeni:

| 1. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se odstotek „10 %“ nadomesti z odstotkom „4 %“ |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se odstotek „10 %“ nadomesti z odstotkom „4 %“

| (b) | v odstavku 2 se črtata točki (a) in (f). |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se črtata točki (a) in (f).

| 2. | Člen 12(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 znašajo 614 milijonov EUR.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 12(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Finančna sredstva za izvajanje te odločbe od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 znašajo 614 milijonov EUR.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice v skladu s pogodbama.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Sveta v prvi obravnavi z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu). Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 144, 6.6.2007, str. 1.

2

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 18. februarja 2009 sprejela predlog o spremembi Odločbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce (ERF) (1), ki je spremljal predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (EASO) (2).

Evropski parlament je 7. maja 2009 v prvi obravnavi sprejel mnenje o odločbi o ustanovitvi ERF, glede katere ni bilo podanih sprememb (3), in mnenje o uredbi o ustanovitvi EASO, v katerem je bilo predlaganih 40 sprememb predloga Komisije (4).

V skladu s členom 294 Pogodbe je Svet sprejel stališče o obeh predlogih v prvi obravnavi 25. februarja 2010.

Odbor regij je na zasedanju od 5. do 7. oktobra 2009 sprejel mnenje o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu II (5), ki vsebuje več priporočil glede uredbe o ustanovitvi EASO.

II.   CILJ PREDLOGA

Odločba o ustanovitvi ERF je v fazi spreminjanja, da bi upoštevali spremembe, ki so nastale z ustanovitvijo Evropskega urada za podporo azilu, in zlasti omogočili uradu, da prevzame odgovornost za določene operacije, ki so se doslej financirale iz sklada za begunce. Evropski urad za podporo azilu naj bi prispeval k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, okrepil praktično sodelovanje med državami članicami na področju azila ter zagotovil operativno pomoč in/ali usklajeval zagotavljanje te pomoči državam članicam, katerih azilni sistemi so še posebej in nesorazmerno obremenjeni.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

Splošno

Pogajanja so potekala v okviru politik, določenih v Haaškem programu, v katerem so podani tudi cilji in instrumenti na področju pravosodja in notranjih zadev za obdobje 2005–2010. Evropski svet je izrazil svojo zavezanost nadaljnjemu razvoju skupnega evropskega azilnega sistema, in sicer s spremembo zakonodajnega okvira in krepitvijo praktičnega skupnega sodelovanja, med drugim z ustanovitvijo Evropskega urada za podporo azilu. V Evropskem paktu o priseljevanju in azilu iz oktobra 2008 se je Evropski svet nato sklenil, da se tak urad ustanovi v letu 2009.

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta Združeno kraljestvo in Irska sporočila, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te odločbe.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju odločbe o ustanovitvi ERF, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

Predstavniki Sveta, Parlamenta in Komisije so v skladu z določbami Skupne izjave o praktičnih ureditvah za postopek soodločanja (6) opravili razgovore, da bi sklenili dogovor na stopnji stališča Sveta v prvi obravnavi. Na podlagi teh stikov je bil dosežen dogovor glede besedila uredbe o ustanovitvi EASO in odločbe o ustanovitvi ERF.

IV.   ZAKLJUČNA UGOTOVITEV

Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil dosežen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom ob pomoči Komisije. Coreper je 20. novembra 2009 potrdil ta kompromis s sprejetjem političnega dogovora o odločbi o ustanovitvi ERF in uredbi o ustanovitvi EASO. Predsedujoči Odboru LIBE Evropskega parlamenta je medtem v pismu predsedniku Coreperja navedel, da bo v primeru, če se kompromisni besedili pošljeta Parlamentu kot stališči Sveta v prvi obravnavi, članom Odbora LIBE in pozneje na plenarnem zasedanju priporočil, da se stališče Sveta po preučitvi pravnikov lingvistov obeh institucij sprejme brez sprememb v drugi obravnavi Parlamenta. S sprejetjem odločbe o ustanovitvi ERF in uredbe o ustanovitvi EASO bo omogočena hitra ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, ki bo ključnega pomena za nadaljnjo krepitev praktičnega sodelovanja na področju azila.

---

(1)  6702/09 ASILE 6 CADREFIN 7 CODEC 213.

(2)  6700/09 ASILE 5 CODEC 212 + ADD 1 in 2.

(3)  T6-0375/2009, 7.5.2009.

(4)  T6-0379/2009, 7.5.2009.

(5)  CdR 90/2009 konč.

(6)  UL C 148, 28.5.1999, str. 1.

---

| 12.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 123/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 123/5

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 8/2010 V PRVEM BRANJU

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS

Sprejeto v Svetu 8. marca 2010

2010/C 123 E/02

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (3) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci samozaposlenih delavcev Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa bi bilo treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na drugih področjih poleg zaposlitev z redno plačo. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (3) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci samozaposlenih delavcev Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa bi bilo treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na drugih področjih poleg zaposlitev z redno plačo. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo.

| (2) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo EU o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v prenovitev. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo EU o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v prenovitev.

| (3) | Svet je v sklepih z dne 5. in 6. decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije pozval Komisijo, naj preuči, ali je treba revidirati Direktivo 86/613/EGS, da se zagotovi zaščita pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v sklepih z dne 5. in 6. decembra 2007 o uravnoteženi vlogi žensk in moških na področju delovnih mest, rasti in socialne kohezije pozval Komisijo, naj preuči, ali je treba revidirati Direktivo 86/613/EGS, da se zagotovi zaščita pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno.

| (4) | Evropski parlament je dosledno pozival Komisijo k pregledu Direktive 86/613/EGS, zlasti zaradi večjega varstva samozaposlenih delavk med nosečnostjo in materinstvom in izboljšanja položaja zakoncev samozaposlenih delavcev v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je dosledno pozival Komisijo k pregledu Direktive 86/613/EGS, zlasti zaradi večjega varstva samozaposlenih delavk med nosečnostjo in materinstvom in izboljšanja položaja zakoncev samozaposlenih delavcev v kmetijstvu.

| (5) | Komisija je v sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v sporočilu z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja.

| (6) | Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (4) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (5). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive. |
| --- | --- |

(6)

Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (4) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (5). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive.

| (7) | Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic, da vzpostavijo svoje sisteme socialne zaščite. Izključna pristojnost držav članic glede organiziranosti njihovih sistemov socialne zaščite med drugim vključuje odločitve o vzpostavitvi, financiranju in upravljanju teh sistemov in s tem povezanih institucij ter o vsebini in izplačevanju nadomestil, višine prispevkov ter pogojev za dostop. |
| --- | --- |

(7)

Ta direktiva ne posega v pristojnosti držav članic, da vzpostavijo svoje sisteme socialne zaščite. Izključna pristojnost držav članic glede organiziranosti njihovih sistemov socialne zaščite med drugim vključuje odločitve o vzpostavitvi, financiranju in upravljanju teh sistemov in s tem povezanih institucij ter o vsebini in izplačevanju nadomestil, višine prispevkov ter pogojev za dostop.

| (8) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za samozaposlene delavce in njihove zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje, kadar v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje običajno sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zaradi izboljšanja položaja teh zakoncev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, bi bilo treba priznati njihovo delo. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za samozaposlene delavce in njihove zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjske partnerje, kadar v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje običajno sodelujejo v dejavnostih podjetja. Zaradi izboljšanja položaja teh zakoncev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, bi bilo treba priznati njihovo delo.

| (9) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6). Med drugim se še naprej uporablja člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6). Med drugim se še naprej uporablja člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah.

| (10) | Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi se morala ta direktiva uporabljati pri neposredni in posredni diskriminaciji. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati. |
| --- | --- |

(10)

Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi se morala ta direktiva uporabljati pri neposredni in posredni diskriminaciji. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati.

| (11) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonskega ali družinskega statusa, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz zakonskega ali družinskega statusa, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji.

| (12) | Načelo enakega obravnavanja bi moralo zajemati razmerja med samozaposlenim delavcem in tretjimi osebami v okviru te direktive, ne pa tudi razmerij med samozaposlenim delavcem in njegovim zakoncem ali življenjskim partnerjem. |
| --- | --- |

(12)

Načelo enakega obravnavanja bi moralo zajemati razmerja med samozaposlenim delavcem in tretjimi osebami v okviru te direktive, ne pa tudi razmerij med samozaposlenim delavcem in njegovim zakoncem ali življenjskim partnerjem.

| (13) | Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli druge oblike samostojne dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli druge oblike samostojne dejavnosti.

| (14) | Države članice lahko na podlagi člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Ukrepov za dejansko zagotovitev enakosti spolov, kot je pozitivno ukrepanje, se načeloma ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja moških in žensk. |
| --- | --- |

(14)

Države članice lahko na podlagi člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali prepreči ali izravna neugoden položaj v poklicni karieri. Ukrepov za dejansko zagotovitev enakosti spolov, kot je pozitivno ukrepanje, se načeloma ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja moških in žensk.

| (15) | Zagotoviti bi bilo treba, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe s strani drugih oseb. |
| --- | --- |

(15)

Zagotoviti bi bilo treba, da pogoji za ustanovitev družbe med zakonci ali življenjskimi partnerji, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe s strani drugih oseb.

| (16) | Glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja bi morali biti zakonci ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjski partnerji samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno. Države članice lahko omogočijo, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov. Države članice lahko, brez poseganja v to direktivo, ohranijo nacionalne določbe o omejitvi dostopa do posebnih sistemov socialne zaščite ali določene ravni zaščite, med drugim tudi uveljavljanje posebnih pogojev financiranja, za določene skupine samozaposlenih delavcev ali poklice, če imajo ti dostop do splošnega sistema. |
| --- | --- |

(16)

Glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja bi morali biti zakonci ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjski partnerji samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Od držav članic bi bilo treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe za vzpostavitev te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno. Države članice lahko omogočijo, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov. Države članice lahko, brez poseganja v to direktivo, ohranijo nacionalne določbe o omejitvi dostopa do posebnih sistemov socialne zaščite ali določene ravni zaščite, med drugim tudi uveljavljanje posebnih pogojev financiranja, za določene skupine samozaposlenih delavcev ali poklice, če imajo ti dostop do splošnega sistema.

| (17) | Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in nosečih zakonskih partnerk ter nosečih življenjskih partnerk, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, samozaposlenih delavcev zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do nadomestil za čas porodniškega dopusta. Države članice ostajajo pristojne za vzpostavitev teh nadomestil, vključno z določitvijo višine prispevkov, in vseh režimov prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem lahko določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do nadomestil za materinstvo. Poleg tega se lahko pri določanju prispevkov in/ali nadomestil upošteva ekonomski položaj zadevne osebe ali družine. |
| --- | --- |

(17)

Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in nosečih zakonskih partnerk ter nosečih življenjskih partnerk, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, samozaposlenih delavcev zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do nadomestil za čas porodniškega dopusta. Države članice ostajajo pristojne za vzpostavitev teh nadomestil, vključno z določitvijo višine prispevkov, in vseh režimov prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem lahko določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do nadomestil za materinstvo. Poleg tega se lahko pri določanju prispevkov in/ali nadomestil upošteva ekonomski položaj zadevne osebe ali družine.

| (18) | Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da bi lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke ali življenjske partnerke samozaposlenih delavcev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, v največji možni meri imele dostop do vseh obstoječih služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb je lahko alternativa ali del nadomestil za materinstvo. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da bi lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke ali življenjske partnerke samozaposlenih delavcev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, v največji možni meri imele dostop do vseh obstoječih služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb je lahko alternativa ali del nadomestil za materinstvo.

| (19) | Krepitev učinkovitosti in uspešnosti sistemov socialnega varstva, zlasti z boljšimi spodbudami, boljšim upravljanjem, ocenjevanjem in prednostno obravnavo programov porabe, je postala ključna za dolgoročno finančno trajnost evropskih socialnih modelov. Pri načrtovanju ukrepov, potrebnih za izvajanje te direktive, bi morale države članice posebno pozornost posvetiti izboljšanju ter zagotavljanju kakovosti in dolgoročne trajnosti svojih sistemov socialne zaščite. |
| --- | --- |

(19)

Krepitev učinkovitosti in uspešnosti sistemov socialnega varstva, zlasti z boljšimi spodbudami, boljšim upravljanjem, ocenjevanjem in prednostno obravnavo programov porabe, je postala ključna za dolgoročno finančno trajnost evropskih socialnih modelov. Pri načrtovanju ukrepov, potrebnih za izvajanje te direktive, bi morale države članice posebno pozornost posvetiti izboljšanju ter zagotavljanju kakovosti in dolgoročne trajnosti svojih sistemov socialne zaščite.

| (20) | Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morale imeti na voljo ustrezna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega pravnega varstva bi bilo treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim osebam dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči. |
| --- | --- |

(20)

Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morale imeti na voljo ustrezna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega pravnega varstva bi bilo treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim osebam dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči.

| (21) | Zaščito samozaposlenih delavcev in zakoncev samozaposlenih delavcev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba izboljšati tako, da bi bili v vsaki državi članici organi, pristojni za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. Organ ali organi so lahko isti kot organi, ki so na nacionalni ravni pristojni za varovanje človekovih pravic ali zaščito pravic posameznikov ali izvajanje načela enakega obravnavanja. |
| --- | --- |

(21)

Zaščito samozaposlenih delavcev in zakoncev samozaposlenih delavcev in, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskih partnerjev samozaposlenih delavcev, pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba izboljšati tako, da bi bili v vsaki državi članici organi, pristojni za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. Organ ali organi so lahko isti kot organi, ki so na nacionalni ravni pristojni za varovanje človekovih pravic ali zaščito pravic posameznikov ali izvajanje načela enakega obravnavanja.

| (22) | Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako državam članicam omogoča, da uvedejo ali ohranijo tudi ugodnejše določbe. |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako državam članicam omogoča, da uvedejo ali ohranijo tudi ugodnejše določbe.

| (23) | Ker cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer zagotovitev skupne visoke ravni zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer zagotovitev skupne visoke ravni zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

1.   Ta direktiva določa okvir za uveljavitev načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti v državah članicah, v zvezi s tistimi vidiki, ki jih ne urejata direktivi 2006/54/ES in 79/7/EGS.

2.   Izvajanje načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbe z njimi še naprej zajema Direktiva 2004/113/ES.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva zajema:

| (a) | samozaposlene delavce, ki so vse osebe, ki pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, opravljajo pridobitno dejavnost za svoj račun; |
| --- | --- |

(a)

samozaposlene delavce, ki so vse osebe, ki pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, opravljajo pridobitno dejavnost za svoj račun;

| (b) | zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo,življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge. |
| --- | --- |

(b)

zakonce ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo,življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge.

Člen 3

Opredelitve pojmov

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)   „neposredna diskriminacija“: kadar se ena oseba zaradi spola obravnava manj ugodno, kakor se obravnava, se je obravnavala ali bi se obravnavala oseba drugega spola v primerljivi situaciji;

(b)   „posredna diskriminacija“: kadar bi bile zaradi navidezno nevtralnega predpisa, merila ali prakse osebe enega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če ta predpis, merilo ali praksa objektivno ne temelji na zakonitem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna;

(c)   „nadlegovanje“: kadar ima neželeno vedenje, povezano s spolom kake osebe, namen ali učinek prizadeti dostojanstvo te osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje;

(d)   „spolno nadlegovanje“: kadar ima kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega vedenja spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo kake osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje.

Člen 4

Načelo enakega obravnavanja

1.   Načelo enakega obravnavanja pomeni, da je prepovedana kakršna koli diskriminacija na podlagi spola v javnem ali zasebnem sektorju, neposredna ali posredna, na primer v zvezi z ustanavljanjem, opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitvijo ali razširjanjem katere koli oblike samostojne dejavnosti.

2.   Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se nadlegovanje in spolno nadlegovanje štejeta za diskriminacijo na podlagi spola in sta zato prepovedana. Če kaka oseba takšno vedenje zavrne ali se mu podredi, to ne sme biti podlaga za odločitev, ki bi vplivala na to osebo.

3.   Na področjih, ki jih zajema odstavek 1, se navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji posameznikov zaradi spola, štejejo za diskriminacijo.

Člen 5

Pozitivni ukrepi

Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo ukrepe v smislu člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije za dejansko zagotovitev polne enakosti moških in žensk v poklicnem življenju, ki bi na primer spodbujali podjetniško dejavnost žensk.

Člen 6

Ustanovitev podjetja

Brez poseganja v posebne pogoje za dostop do nekaterih dejavnosti, ki se enako nanašajo na oba spola, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da pogoji za ustanovitev družbe s strani zakoncev ali življenjskih partnerjev, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe s strani drugih oseb.

Člen 7

Socialna zaščita

1.   Če v državi članici obstaja sistem socialne zaščite za samozaposlene delavce, ta država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zakoncem in življenjskim partnerjem, na katere se nanaša člen 2(b), v skladu z nacionalno zakonodajo zagotovi socialno zaščito.

2.   Države članice se lahko odločijo, ali se socialna zaščita iz odstavka 1 izvaja obvezno ali prostovoljno. V skladu s tem lahko določijo, da se ta socialna zaščita dodeli le na zahtevo zakoncev ali življenjskih partnerjev iz člena 2(b).

Člen 8

Nadomestila za materinstvo

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da se lahko samozaposlenim delavkam in zakonskim partnerkam, na katere se nanaša člen 2, v skladu z nacionalno zakonodajo dodeli ustrezno nadomestilo za materinstvo, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva za najmanj 14 tednov.

2.   Države članice lahko odločijo, ali je nadomestilo za materinstvo iz odstavka 1 obvezno ali prostovoljno. V skladu s tem lahko določijo, da se to nadomestilo dodeli le na zahtevo samozaposlenih delavk in zakonskih partnerk ali življenjskih partnerjev iz člena 2.

3.   Nadomestilo iz odstavka 1 se šteje za ustrezno, če zagotavlja dohodek, ki je vsaj enak:

| (a) | nadomestilu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, in/ali |
| --- | --- |

(a)

nadomestilu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, in/ali

| (b) | povprečni izgubi dohodka ali dobička v primerljivem predhodnem obdobju, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja, in/ali |
| --- | --- |

(b)

povprečni izgubi dohodka ali dobička v primerljivem predhodnem obdobju, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja, in/ali

| (c) | kakšnemu koli družinskemu nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(c)

kakšnemu koli družinskemu nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki jo določa nacionalna zakonodaja.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da imajo samozaposlene delavke in zakonske partnerke ter življenjske partnerke, na katere se nanaša odstavek 2, čim boljši dostop do kakršnih koli služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, ali kakršnih koli nacionalnih socialnih služb. Države članice lahko omogočijo dostop do teh služb kot nadomestno možnost za nadomestilo ali del nadomestila iz odstavka 1 tega člena.

Člen 9

Pravno varstvo

1.   Države članice zagotovijo, da so vsem osebam, ki menijo, da jim je bila storjena škoda ali krivica, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, na voljo sodni ali upravni postopki, vključno s poravnalnimi postopki, kadar države članice menijo, da je ustrezno, tudi ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in druge pravne osebe, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalno zakonodajo, legitimen interes za zagotavljanje upoštevanja te direktive, če se tožeča stranka s tem strinja, sodelujejo v njenem imenu ali v njeno podporo v katerem koli sodnem ali upravnem postopku, predvidenem za izvršitev obveznosti iz te direktive.

3.   Odstavka 1 in 2 ne posegata v nacionalne predpise o rokih za začetek postopka v zvezi z načelom enakega obravnavanja.

Člen 10

Odškodnina ali povračilo

Države članice uvedejo v svoj nacionalni pravni sistem ukrepe, potrebne za zagotovitev dejanske in učinkovite odškodnine ali povračila, kot to določijo države članice, za izgubo ali škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije na podlagi spola, pri čemer sta taka odškodnina ali povračilo odvračilna in sorazmerna z nastalo škodo. Taka odškodnina ali povračilo ne smeta biti omejena z vnaprej določeno zgornjo mejo.

Člen 11

Organi za enakost

1.   Države članice sprejmejo potrebne določbe in imenujejo enega ali več organov, ki skrbijo za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb brez diskriminacije na podlagi spola. Ti organi so lahko del agencij, ki so na nacionalni ravni odgovorne za varstvo človekovih pravic ali varovanje pravic posameznikov ali izvajanje načela enakega obravnavanja.

2.   Države članice zagotovijo, da naloge organov iz odstavka 1 vključujejo:

| (a) | zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih oseb iz člena 9(2); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih oseb iz člena 9(2);

| (b) | opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo;

| (c) | objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo; |
| --- | --- |

(c)

objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo;

| (d) | izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z zadevnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov. |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z zadevnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov.

Člen 12

Vključevanje vprašanj enakosti moških in žensk v različne politike

Države članice dejavno upoštevajo cilj enakosti moških in žensk, ko oblikujejo in izvajajo zakone in druge predpise, politike in dejavnosti na področjih iz te direktive.

Člen 13

Razširjanje informacij

Države članice zagotovijo, da so z ukrepi, sprejetimi v skladu s to direktivo, in z veljavnimi predpisi ustrezno seznanjene vse zadevne osebe na njihovem ozemlju.

Člen 14

Raven zaščite

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe, ki so za varstvo načela enakega obravnavanja moških in žensk ugodnejše od določb te direktive.

Izvajanje te direktive v nobenem primeru ne sme biti vzrok za znižanje ravni zaščite pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo na področjih, zajetih v tej direktivi.

Člen 15

Poročila

1.   Države članice do .... (7) sporočijo Komisiji vse informacije, ki so na voljo glede uporabe te direktive.

Komisija pripravi zbirno poročilo, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje ... (8). Po potrebi se temu poročilu priložijo predlogi za spremembo te direktive.

2.   V poročilu Komisije se upoštevajo stališča zainteresiranih strani.

Člen 16

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (9). Komisiji takoj pošljejo besedilo teh predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice imajo lahko dodatno obdobje dveh let do ... (10) za uskladitev s členom 7 in za uskladitev s členom 8, kar zadeva zakonske partnerke in življenjske partnerke, na katere se nanaša člen 2(b), če to upravičujejo specifične težave.

3.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 86/613/EGS se razveljavi z učinkom od ... (11)

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje kot sklicevanje na to direktivo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 228, 22.9.2009, str. 107.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne ...

2

(3)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

3

(4)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

4

(5)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

5

(6)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

6

(7)  Šest let po začetku veljavnosti te direktive.

7

(8)  Sedem let po začetku veljavnosti te direktive.

8

(9)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

9

(10)  Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

10

(11)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

11

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 6. oktobra 2008 predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (1).

Skupaj s predlogom revizije direktive o varnosti in zdravju pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo, poročilom o izvajanju barcelonskih ciljev glede zagotavljanja otroškega varstva in sporočilom o združljivosti poklicnega in zasebnega življenja predstavlja ta predlog sveženj pobud o usklajevanju poklicnega, zasebnega in družinskega življenja.

Evropski parlament je po rednem postopku 6. maja 2009 podal mnenje v prvi obravnavi (2).

Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 24. marca 2009 (3).

Komisija na podlagi mnenja Parlamenta v prvi obravnavi ni predložila uradnega spremenjenega predloga.

Svet je 30. novembra 2009 s kvalificirano večino dosegel politični dogovor o stališču v prvi obravnavi.

Svet je v skladu s členom 294(5) (PDEU) 8. marca 2010 s kvalificirano večino sprejel svoje stališče v prvi obravnavi.

II.   CILJI

Cilj predloga je sprememba pravnega okvira Skupnosti za uresničevanje načela enakega obravnavanja žensk in moških za samozaposlene delavce in njihove zakonce.

Namenjen je izboljšanju socialne zaščite samozaposlenih delavcev in odpravi ovir za ženske v podjetništvu. Izboljšal naj bi tudi socialno zaščito „zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“, ki pogosto redno delajo skupaj s samozaposlenim delavcem, vendar ne uživajo vseh temu pripadajočih pravic.

Glavne točke predloga so naslednje:

| — | opredelitev „zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“ je bila spremenjena in sedaj vključuje tudi življenjske partnerje (tj. neporočene pare), če in kolikor jih priznava nacionalna zakonodaja; |
| --- | --- |

—

opredelitev „zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“ je bila spremenjena in sedaj vključuje tudi življenjske partnerje (tj. neporočene pare), če in kolikor jih priznava nacionalna zakonodaja;

| — | v skladu z določbami člena 7 bi bile samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, na lastno zahtevo upravičene do enakega porodniškega dopusta kot zaposleni (prim. z Direktivo 92/85/EGS); |
| --- | --- |

—

v skladu z določbami člena 7 bi bile samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, na lastno zahtevo upravičene do enakega porodniškega dopusta kot zaposleni (prim. z Direktivo 92/85/EGS);

| — | v skladu z določbami člena 6 bi lahko zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, na lastno zahtevo uživali vsaj enako raven socialne zaščite kot samozaposleni delavci. |
| --- | --- |

—

v skladu z določbami člena 6 bi lahko zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, na lastno zahtevo uživali vsaj enako raven socialne zaščite kot samozaposleni delavci.

Ta direktiva bo, potem ko bo sprejeta, razveljavila Direktivo 86/613/EGS (4) in se bo uporabljala za tiste vidike, ki jih ne vključujejo direktive 2006/54/ES, 2004/113/ES in 79/7/EGS, zaradi učinkovitejšega izvajanja načela enakega obravnavanja žensk in moških, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k opravljanju take dejavnosti.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošne ugotovitve:

(a)   Stališče Komisije o spremembah Evropskega parlamenta

Evropski parlament je sprejel 30 sprememb (spremembe 1–16, 18–19, 21–28, 36, 39, 40, 46) k predlogu Komisije. Komisija je med razpravo na plenarnem zasedanju napovedala, da bi lahko 15 sprememb sprejela v celoti, deloma ali po ustreznem preoblikovanju (spremembe 1, 2, 3, 4, 7, 9, 12, 13, 15, 18, 21, 22, 23, 27, 28). Druge spremembe (spremembe 5, 6, 8, 10, 11, 14, 16, 19, 24, 25, 26, 36, 39, 40, 46) pa za Komisijo niso sprejemljive.

2.   Stališče Sveta v prvi obravnavi

Svet bi lahko 10 sprememb Evropskega parlamenta sprejel bodisi v celoti, deloma ali po ustreznem preoblikovanju, in sicer:

| — | spremembo 4 (uvodna izjava 10: sklic na pozitivne ukrepe) [op. p.: ne zadeva SL različice]: Svet pa je menil, da bi bilo treba izraz affirmative action v skladu s členom 3 Direktive 2006/ES/54 nadomestiti s positive action (uvodna izjava 14 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembo 4 (uvodna izjava 10: sklic na pozitivne ukrepe) [op. p.: ne zadeva SL različice]: Svet pa je menil, da bi bilo treba izraz affirmative action v skladu s členom 3 Direktive 2006/ES/54 nadomestiti s positive action (uvodna izjava 14 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembo 9 (uvodna izjava 18: pojasnilo besedila s sklicevanjem na samozaposlene delavce in zakonce, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti): Svet je v uvodno izjavo 21 svojega stališča v prvi obravnavi dodal še sklic na življenjske partnerje samozaposlenih delavcev (če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo); |
| --- | --- |

—

spremembo 9 (uvodna izjava 18: pojasnilo besedila s sklicevanjem na samozaposlene delavce in zakonce, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti): Svet je v uvodno izjavo 21 svojega stališča v prvi obravnavi dodal še sklic na življenjske partnerje samozaposlenih delavcev (če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo);

| — | spremembe 12 (člen 4: vključitev sklicevanja na potrebo po spodbujanju podjetniške dejavnosti žensk): Svet se je strinjal s Parlamentom, da bi bilo priporočljivo vstaviti sklicevanje na ustanavljanje podjetij s strani žensk, da bi se upoštevale velike razlike med spoloma v podjetništvu (člen 5 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 12 (člen 4: vključitev sklicevanja na potrebo po spodbujanju podjetniške dejavnosti žensk): Svet se je strinjal s Parlamentom, da bi bilo priporočljivo vstaviti sklicevanje na ustanavljanje podjetij s strani žensk, da bi se upoštevale velike razlike med spoloma v podjetništvu (člen 5 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembi 13 in 39 (člen 5: vključitev izraza „med“ pred „življenjskima partnerjema“): Svet se je strinjal s Parlamentom, da bo s tem jasnejše, da morajo biti pogoji za ustanovitev podjetja enaki ne glede na zakonski stan (člen 6 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembi 13 in 39 (člen 5: vključitev izraza „med“ pred „življenjskima partnerjema“): Svet se je strinjal s Parlamentom, da bo s tem jasnejše, da morajo biti pogoji za ustanovitev podjetja enaki ne glede na zakonski stan (člen 6 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembo 18 (novi člen 7a o priznavanju dela zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam): Svet je vsebino te spremembe vključil v uvodno izjavo 8 svojega stališča v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

—

spremembo 18 (novi člen 7a o priznavanju dela zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam): Svet je vsebino te spremembe vključil v uvodno izjavo 8 svojega stališča v prvi obravnavi;

| — | spremembo 22 (člen 10(2), nova točka (ca)): Svet je menil, da bi bilo treba besedo „istovrstnimi“ nadomestiti z „ustreznimi“ (člen 11(2)(d) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembo 22 (člen 10(2), nova točka (ca)): Svet je menil, da bi bilo treba besedo „istovrstnimi“ nadomestiti z „ustreznimi“ (člen 11(2)(d) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembo 23 (vključitev nove določbe o vključevanju vprašanj enakosti moških in žensk v različne politike (novi člen 10a)): Svet je menil, da bi bila ta nova določba očitno izboljšanje glede na veljavno direktivo (člen 12 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembo 23 (vključitev nove določbe o vključevanju vprašanj enakosti moških in žensk v različne politike (novi člen 10a)): Svet je menil, da bi bila ta nova določba očitno izboljšanje glede na veljavno direktivo (člen 12 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 27 (člen 14(2)): Svet bi se sicer lahko strinjal s prvim delom spremembe, ki uvaja element pogojevanja („če to upravičujejo specifične težave ...“), vendar meni, da skrajšanje dodatnega obdobja na eno leto ni sprejemljivo. Prav tako se ni strinjal s podaljšanjem dodatnega obdobja, da bi se zajele vse določbe direktive (člen 16(2) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 27 (člen 14(2)): Svet bi se sicer lahko strinjal s prvim delom spremembe, ki uvaja element pogojevanja („če to upravičujejo specifične težave ...“), vendar meni, da skrajšanje dodatnega obdobja na eno leto ni sprejemljivo. Prav tako se ni strinjal s podaljšanjem dodatnega obdobja, da bi se zajele vse določbe direktive (člen 16(2) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembo 28 (člen 14a (novo)): minimalne zahteve. Svet je vsebino te spremembe vključil v uvodno izjavo 22 svojega stališča v prvi obravnavi). |
| --- | --- |

—

spremembo 28 (člen 14a (novo)): minimalne zahteve. Svet je vsebino te spremembe vključil v uvodno izjavo 22 svojega stališča v prvi obravnavi).

Po mnenju Sveta pa ne bi bilo priporočljivo sprejeti naslednjih sprememb:

| — | spremembe 1 (uvodna izjava 4: sklicevanje na potrebo po izboljšanju položaja zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, v obrtništvu, trgovini, malih in srednjih podjetjih ter svobodnih poklicih): Svet je menil, da ni treba izrecno navesti teh sektorjev (uvodna izjava 4 njegovega skupnega stališča v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 1 (uvodna izjava 4: sklicevanje na potrebo po izboljšanju položaja zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, v obrtništvu, trgovini, malih in srednjih podjetjih ter svobodnih poklicih): Svet je menil, da ni treba izrecno navesti teh sektorjev (uvodna izjava 4 njegovega skupnega stališča v prvi obravnavi);

| — | spremembe 2 (nova uvodna izjava 4a): Svet je menil, da ni primerno uvesti sistema obvezne registracije zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti. Poleg tega uvodna izjava 16 stališča Sveta v prvi obravnavi navaja, da bi morali biti zakonci ali življenjski partnerji, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti in imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno); |
| --- | --- |

—

spremembe 2 (nova uvodna izjava 4a): Svet je menil, da ni primerno uvesti sistema obvezne registracije zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti. Poleg tega uvodna izjava 16 stališča Sveta v prvi obravnavi navaja, da bi morali biti zakonci ali življenjski partnerji, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti in imajo dostop do sistema socialne zaščite, prav tako upravičeni do socialne zaščite. Države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem so države članice tiste, ki odločijo, ali bi se morala ta socialna zaščita izvajati obvezno ali prostovoljno);

| — | spremembe 3 (nova uvodna izjava 7b): Svet je menil, da ni primerno uvesti obveznosti, da zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, dobijo jasno opredeljen poklicni status ter da se določijo njihove minimalne pravice. |
| --- | --- |

—

spremembe 3 (nova uvodna izjava 7b): Svet je menil, da ni primerno uvesti obveznosti, da zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, dobijo jasno opredeljen poklicni status ter da se določijo njihove minimalne pravice.

| — | spremembe 5 (uvodna izjava 11): Svet je menil, da ni primerno spreminjati sedanjega besedila veljavne Direktive 86/613/EGS (uvodna izjava 13 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 5 (uvodna izjava 11): Svet je menil, da ni primerno spreminjati sedanjega besedila veljavne Direktive 86/613/EGS (uvodna izjava 13 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 6 (uvodna izjava 12): Svet je menil, da je ta sprememba nepotrebna, saj morajo države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso pri izvrševanju svojih nacionalnih pristojnosti upoštevati pravo Skupnosti, kot ga razlaga Sodišče; |
| --- | --- |

—

spremembe 6 (uvodna izjava 12): Svet je menil, da je ta sprememba nepotrebna, saj morajo države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso pri izvrševanju svojih nacionalnih pristojnosti upoštevati pravo Skupnosti, kot ga razlaga Sodišče;

| — | spremembe 7 (uvodna izjava 13): Svet je menil, da ni primerno določiti, da bi morala biti raven zaščite zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, sorazmerna s stopnjo njihove udeležbe v dejavnostih družinskega podjetja. Menil je, da bi morale države članice same organizirati to socialno zaščito v skladu z nacionalno zakonodajo in zlasti odločati o tem, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višino prispevkov (uvodna izjava 16 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 7 (uvodna izjava 13): Svet je menil, da ni primerno določiti, da bi morala biti raven zaščite zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, sorazmerna s stopnjo njihove udeležbe v dejavnostih družinskega podjetja. Menil je, da bi morale države članice same organizirati to socialno zaščito v skladu z nacionalno zakonodajo in zlasti odločati o tem, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem v dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višino prispevkov (uvodna izjava 16 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 8 (uvodna izjava 16): Svet ne more privoliti v to spremembo, saj bi bilo treba po njegovem mnenju ohraniti omembo kakovosti in dolgoročne trajnosti sistemov socialne zaščite (uvodna izjava 19 stališča Sveta v pri obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 8 (uvodna izjava 16): Svet ne more privoliti v to spremembo, saj bi bilo treba po njegovem mnenju ohraniti omembo kakovosti in dolgoročne trajnosti sistemov socialne zaščite (uvodna izjava 19 stališča Sveta v pri obravnavi);

| — | spremembe 10 (člen 2(1)(a)): po mnenju Sveta bi bilo primerno črtati to opredelitev in jo prestaviti v novi člen o področju uporabe te direktive (člen 2 stališča Sveta v prvi obravnavi). Poleg tega je menil, da ne bi bilo ustrezno navajati sektorjev, kot so kmetijstvo, svobodni poklici, obrtništvo ter mala in srednje velika podjetja, saj po njegovem mnenju ni tehtnega razloga za spremembo opredelitve, kot je navedena v veljavni direktivi; |
| --- | --- |

—

spremembe 10 (člen 2(1)(a)): po mnenju Sveta bi bilo primerno črtati to opredelitev in jo prestaviti v novi člen o področju uporabe te direktive (člen 2 stališča Sveta v prvi obravnavi). Poleg tega je menil, da ne bi bilo ustrezno navajati sektorjev, kot so kmetijstvo, svobodni poklici, obrtništvo ter mala in srednje velika podjetja, saj po njegovem mnenju ni tehtnega razloga za spremembo opredelitve, kot je navedena v veljavni direktivi;

| — | spremembe 11 (člen 3(1)): po mnenju Sveta med primere, v katerih velja načelo nediskriminacije, ni treba vključiti vodenja podjetja, saj ne vidi tehtnega razloga za spremembo veljavnih določb v skladu z Direktivo 86/613/EGS (člen 4(1) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 11 (člen 3(1)): po mnenju Sveta med primere, v katerih velja načelo nediskriminacije, ni treba vključiti vodenja podjetja, saj ne vidi tehtnega razloga za spremembo veljavnih določb v skladu z Direktivo 86/613/EGS (člen 4(1) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 14 in 40 (člen 6): Svet se je sicer lahko strinjal, da se omeni življenjske partnerje, vendar pa se ni mogel strinjati s pogoji za socialno zaščito, navedenimi v tej spremembi, saj bi se morale po njegovem mnenju države članice same odločiti, ali bi se morala socialna zaščita uveljavljati obvezno ali prostovoljno (kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 16 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 14 in 40 (člen 6): Svet se je sicer lahko strinjal, da se omeni življenjske partnerje, vendar pa se ni mogel strinjati s pogoji za socialno zaščito, navedenimi v tej spremembi, saj bi se morale po njegovem mnenju države članice same odločiti, ali bi se morala socialna zaščita uveljavljati obvezno ali prostovoljno (kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 16 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 15 (člen 7(1) o dolžini porodniškega dopusta): Svet meni, da v direktivi ne bi smelo biti določeno, da se lahko o dolžini porodniškega dopusta prostovoljno odločijo posamezniki, saj bi to posegalo v veljavno in prihodnjo nacionalno zakonodajo; namesto tega se zavzema za ustrezno nadomestilo za čas porodniškega dopusta, kar bi omogočilo, da se zaradi nosečnosti prekine poklicna dejavnost (člen 8(1) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 15 (člen 7(1) o dolžini porodniškega dopusta): Svet meni, da v direktivi ne bi smelo biti določeno, da se lahko o dolžini porodniškega dopusta prostovoljno odločijo posamezniki, saj bi to posegalo v veljavno in prihodnjo nacionalno zakonodajo; namesto tega se zavzema za ustrezno nadomestilo za čas porodniškega dopusta, kar bi omogočilo, da se zaradi nosečnosti prekine poklicna dejavnost (člen 8(1) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 16 (člen 7(3)): po mnenju Sveta bi bila vsaka taka določba dvoumna in bi lahko privedla do pravno negotovega položaja, saj morajo biti morebitni razlogi za diskriminacijo znani (člen 8(3) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 16 (člen 7(3)): po mnenju Sveta bi bila vsaka taka določba dvoumna in bi lahko privedla do pravno negotovega položaja, saj morajo biti morebitni razlogi za diskriminacijo znani (člen 8(3) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 19 (člen 8(1): vključitev izraza „učinkovit“. Svet je menil, da bi moralo biti besedilo usklajeno z veljavnimi določbami v direktivah 2006/54/ES in 2004/113/ES (člen 9(1) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 19 (člen 8(1): vključitev izraza „učinkovit“. Svet je menil, da bi moralo biti besedilo usklajeno z veljavnimi določbami v direktivah 2006/54/ES in 2004/113/ES (člen 9(1) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 21 (člen 10(2): sklicevanje na organ iz prvega odstavka: po mnenju Sveta bi bilo treba uporabiti formulacijo iz predloga Komisije („organov“), da bi jasno opozorili, da morajo biti organi iz člena 10(2) enaki kot organi, ki so pristojni tudi za direktivi 2004/113/ES in 2006/54/ES (člen 11(2) stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 21 (člen 10(2): sklicevanje na organ iz prvega odstavka: po mnenju Sveta bi bilo treba uporabiti formulacijo iz predloga Komisije („organov“), da bi jasno opozorili, da morajo biti organi iz člena 10(2) enaki kot organi, ki so pristojni tudi za direktivi 2004/113/ES in 2006/54/ES (člen 11(2) stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 24 (člen 11: navedba interneta kot sredstva za razširjanje informacij). Svet je menil, da nima smisla spreminjati besedila predloga Komisije, ki je enako kot besedilo veljavnih določb iz direktiv 2006/54/ES in 2004/113/ES (člen 13 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 24 (člen 11: navedba interneta kot sredstva za razširjanje informacij). Svet je menil, da nima smisla spreminjati besedila predloga Komisije, ki je enako kot besedilo veljavnih določb iz direktiv 2006/54/ES in 2004/113/ES (člen 13 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 25 (člen 13(1)): roki za sporočanje podatkov o uporabi direktive in poročila Komisije o direktivi): Svet je nasprotoval skrajšanju rokov, določenih v predlogu Komisije (člen 15 stališča Sveta v prvi obravnavi); |
| --- | --- |

—

spremembe 25 (člen 13(1)): roki za sporočanje podatkov o uporabi direktive in poročila Komisije o direktivi): Svet je nasprotoval skrajšanju rokov, določenih v predlogu Komisije (člen 15 stališča Sveta v prvi obravnavi);

| — | spremembe 26 (člen 13a (novo): pregled uporabe direktive): Po mnenju Sveta ni treba vključiti klavzule o pregledu; |
| --- | --- |

—

spremembe 26 (člen 13a (novo): pregled uporabe direktive): Po mnenju Sveta ni treba vključiti klavzule o pregledu;

| — | spremembe 36 (člen 2a (novo): prepoved diskriminacije na podlagi zakonskega stanu ali družinskega statusa): Svet meni, da iz enakih razlogov, kot so navedeni pri spremembi 6, ni ustrezno upoštevati te spremembe; |
| --- | --- |

—

spremembe 36 (člen 2a (novo): prepoved diskriminacije na podlagi zakonskega stanu ali družinskega statusa): Svet meni, da iz enakih razlogov, kot so navedeni pri spremembi 6, ni ustrezno upoštevati te spremembe;

| — | spremembe 46 (člen 7(4): določba o dostopu do nacionalnih socialnih služb poleg nadomestila za čas porodniškega dopusta): Svet je nasprotoval tej spremembi, saj bi morale biti države članice po njegovem mnenju sposobne zagotoviti, da je dostop do teh socialnih služb alternativna možnost nadomestila v času porodniškega dopusta ali del tega nadomestila (člen 8(4) stališča Sveta v prvi obravnavi). |
| --- | --- |

—

spremembe 46 (člen 7(4): določba o dostopu do nacionalnih socialnih služb poleg nadomestila za čas porodniškega dopusta): Svet je nasprotoval tej spremembi, saj bi morale biti države članice po njegovem mnenju sposobne zagotoviti, da je dostop do teh socialnih služb alternativna možnost nadomestila v času porodniškega dopusta ali del tega nadomestila (člen 8(4) stališča Sveta v prvi obravnavi).

Komisija je sprejela stališče Sveta v prvi obravnavi.

3.   Posebne pripombe

Socialna zaščita (člen 7 in uvodna izjava 16 stališča Sveta v prvi obravnavi)

Svet se načeloma strinja s Parlamentom, da bi morali biti zakonci ali življenjski partnerji – če in kolikor nacionalna zakonodaja tako partnerstvo priznava – samozaposlenih delavcev, ki imajo dostop do sistema socialne zaščite, glede na njihovo sodelovanje v dejavnostih družinskega podjetja prav tako upravičeni do socialne zaščite.

Po mnenju Sveta bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev te socialne zaščite v skladu z nacionalno zakonodajo. Predvsem bi se morale države članice same odločiti, ali bi se socialna zaščita uveljavljala obvezno ali prostovoljno in ali bi se morala odobriti samo na zahtevo zakoncev in življenjskih partnerjev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti.

Države članice bi morale imeti možnost zagotoviti, da je lahko ta socialna zaščita sorazmerna s sodelovanjem pri dejavnostih samozaposlenega delavca in/ali višine prispevkov.

Brez poseganja v določbe te direktive bi morale imeti poleg tega možnost ohraniti nacionalne predpise o omejitvi dostopa do posebnih sistemov socialne zaščite ali določene ravni zaščite (med drugim tudi do uveljavljanja posebnih pogojev financiranja) za določene skupine samozaposlenih delavcev ali poklice, če imajo ti dostop do splošnega sistema.

Nadomestila za čas porodniškega dopusta in začasno nadomeščanje (člen 8, uvodni izjavi 17 in 18 stališča Sveta v prvi obravnavi)

Svet se strinja s Parlamentom, da je treba nosečim samozaposlenim ženskam, nosečim zakonskim partnerkam ter nosečim življenjskim partnerkam samozaposlenih delavcev zaradi njihove ranljivosti z gospodarskega in fizičnega vidika zagotoviti dovolj dolg porodniški dopust, ki bi zagotavljal ustrezen potek običajne nosečnosti in fizično okrevanje matere po normalnem rojstvu otroka.

Vendar pa po mnenju Sveta zaradi njihovega statusa samozaposlenih delavcev ni primerno zagotoviti, da so samozaposlene delavke in, po analogiji, zakonske ali življenjske partnerke, ki samozaposlenim delavcem pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, na njihovo zahtevo upravičene do enako dolgega porodniškega dopusta, kot je opredeljeno v Direktivi 92/85/EGS. Ta direktiva velja samo za zaposlene, za katere veljajo drugačne določbe kot za samozaposlene delavke.

Zato Svet meni, da bi bila primernejša določba, v skladu s katero je lahko samozaposlenim delavkam ter zakonskim in življenjskim partnerkam po nacionalni zakonodaji dodeljeno ustrezno nadomestilo za čas porodniškega dopusta, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva za najmanj 14 tednov.

Države članice bi morale ostati pristojne za vzpostavitev teh nadomestil, med drugim tudi za določitev višine prispevkov in vseh režimov v zvezi s prejemki in plačili, pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Predvsem bi morale imeti možnost, da določijo, v katerem obdobju pred in/ali po porodu se podeli pravica do nadomestila za čas porodniškega dopusta. Poleg tega bi morale določiti, ali je treba pri določanju prispevkov in/ali nadomestil upoštevati ekonomski položaj zadevne osebe ali družine.

Poleg tega je Svet zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti menil, da bi bilo treba samozaposlenim delavkam in zakonskim partnerkam ali življenjskim partnerkam samozaposlenih delavcev – če in kolikor nacionalna zakonodaja tako partnerstvo priznava – v največji možni meri zagotoviti dostop do vseh storitev, ki so na voljo za začasno nadomeščanje, kar jim omogoča prekinitev poklicne dejavnosti zaradi nosečnosti ali materinstva, ali do kakršnihkoli nacionalnih socialnih služb. Dostop do teh služb bi bila lahko alternativna možnost ali del nadomestila za čas porodniškega dopusta.

IV.   SKLEP

Svet meni, da njegovo stališče v prvi obravnavi o uresničevanju načela enakega obravnavanja žensk in moških, ki opravljajo samostojno dejavnost, predstavlja uravnoteženo in realistično rešitev vprašanj, izpostavljenih v predlogu Komisije, predvsem ob upoštevanju dejstva, da ne smemo posegati v organizacijo sistemov socialne zaščite držav članic ali njihovo financiranje.

Po njegovem mnenju bi morali z izvajanjem določb, opredeljenih v tem stališču, pomagati pri odpravljanju ovir pri dostopu žensk do samozaposlitvene dejavnosti in tako izboljšati združljivost samostojnih dejavnosti z družinskimi obveznostmi.

Svet z zanimanjem pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, na podlagi katerih bo mogoče doseči končni dogovor o tej pomembni direktivi.

---

(1)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 56).

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  UL C 228, 22. september 2009, str. 107.

(4)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 56).

---

| 12.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 123/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 123/17

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 9/2010 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev)

Sprejeto v Svetu 14. aprila 2010

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 123 E/03

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (3) je bila bistveno spremenjena (4). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (3) je bila bistveno spremenjena (4). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Področje uporabe Direktive 92/75/EGS je omejeno na gospodinjske aparate. Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2008 o Akcijskem načrtu za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko je pokazalo, da bi razširitev področja uporabe Direktive 92/75/EGS na izdelke, ki neposredno ali posredno znatno vplivajo na rabo energije, lahko okrepila morebitne sinergije med obstoječimi zakonodajnimi ukrepi, zlasti z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (5). Ta direktiva ne bi smela posegati v uporabo Direktive 2009/125/ES. Skupaj z navedeno direktivo in drugimi instrumenti Unije je del širšega pravnega okvira in v sklopu celostnega pristopa dosega dodatne prihranke energije in okoljske koristi. |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe Direktive 92/75/EGS je omejeno na gospodinjske aparate. Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2008 o Akcijskem načrtu za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko je pokazalo, da bi razširitev področja uporabe Direktive 92/75/EGS na izdelke, ki neposredno ali posredno znatno vplivajo na rabo energije, lahko okrepila morebitne sinergije med obstoječimi zakonodajnimi ukrepi, zlasti z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (5). Ta direktiva ne bi smela posegati v uporabo Direktive 2009/125/ES. Skupaj z navedeno direktivo in drugimi instrumenti Unije je del širšega pravnega okvira in v sklopu celostnega pristopa dosega dodatne prihranke energije in okoljske koristi.

| (3) | Predsedstvo je v sklepih zasedanja Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 poudarilo potrebo po večji energetski učinkovitosti v Uniji, da bi dosegli cilj 20 % zmanjšanja porabe energije v Uniji do leta 2020, postavilo cilje glede razvoja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov po vsej EU ter pozvalo k temeljitemu in hitremu izvajanju na ključnih področjih, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti. V akcijskem načrtu so izpostavljene velike možnosti prihranka energije v proizvodnem sektorju. |
| --- | --- |

(3)

Predsedstvo je v sklepih zasedanja Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 poudarilo potrebo po večji energetski učinkovitosti v Uniji, da bi dosegli cilj 20 % zmanjšanja porabe energije v Uniji do leta 2020, postavilo cilje glede razvoja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov po vsej EU ter pozvalo k temeljitemu in hitremu izvajanju na ključnih področjih, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti. V akcijskem načrtu so izpostavljene velike možnosti prihranka energije v proizvodnem sektorju.

| (4) | S premišljeno izbiro potrošniki vplivajo na izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo, v korist celotnega gospodarstva EU. |
| --- | --- |

(4)

S premišljeno izbiro potrošniki vplivajo na izboljšanje učinkovitosti izdelkov, povezanih z energijo, v korist celotnega gospodarstva EU.

| (5) | Zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije izdelkov, povezanih z energijo, bi moralo vplivati nakončne uporabnike, da se odločijo za izdelke, ki med uporabo porabijo ali posredno vodijo do manjše porabe energije in drugih bistvenih virov, kar spodbuja proizvajalce, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje porabe energije in drugih bistvenih virov izdelkov, ki jih izdelujejo. To bi moralo posredno spodbujati tudi učinkovito uporabo teh izdelkov, da bi prispevali k uresničevanju cilja EU o 20 % povečanju energetske učinkovitosti. Samo delovanje tržnih sil brez teh podatkov ne bo spodbudilo smotrne porabe energije in drugih bistvenih virov za te izdelke. |
| --- | --- |

(5)

Zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije izdelkov, povezanih z energijo, bi moralo vplivati nakončne uporabnike, da se odločijo za izdelke, ki med uporabo porabijo ali posredno vodijo do manjše porabe energije in drugih bistvenih virov, kar spodbuja proizvajalce, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje porabe energije in drugih bistvenih virov izdelkov, ki jih izdelujejo. To bi moralo posredno spodbujati tudi učinkovito uporabo teh izdelkov, da bi prispevali k uresničevanju cilja EU o 20 % povečanju energetske učinkovitosti. Samo delovanje tržnih sil brez teh podatkov ne bo spodbudilo smotrne porabe energije in drugih bistvenih virov za te izdelke.

| (6) | Opozoriti bi bilo treba na obstoj zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ki potrošnikom zagotavljata določene pravice v zvezi s kupljenimi izdelki, vključno z nadomestilom za izdelek ali njegovo zamenjavo. |
| --- | --- |

(6)

Opozoriti bi bilo treba na obstoj zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, ki potrošnikom zagotavljata določene pravice v zvezi s kupljenimi izdelki, vključno z nadomestilom za izdelek ali njegovo zamenjavo.

| (7) | Komisija bi morala pripraviti prednostni seznam izdelkov, povezanih z energijo, ki bi bili lahko zajeti v delegiranem aktu v skladu s to direktivo. Takšen seznam bi bil lahko vključen v delovni načrt iz Direktive 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala pripraviti prednostni seznam izdelkov, povezanih z energijo, ki bi bili lahko zajeti v delegiranem aktu v skladu s to direktivo. Takšen seznam bi bil lahko vključen v delovni načrt iz Direktive 2009/125/ES.

| (8) | Podatki imajo ključno vlogo pri delovanju tržnih sil in je zato treba uvesti enotno nalepko za vse izdelke istega tipa, da bi se morebitnim kupcem zagotovili dodatni standardizirani podatki o stroških teh izdelkov, kar zadeva energijo in porabo drugih bistvenih virov, in da bi se sprejeli ukrepi, da bi se morebitnim končnim uporabnikom, ki ne vidijo razstavljenega izdelka in tako nimajo priložnosti, da bi videli nalepko, prav tako zagotovili ti podatki. Zaradi učinkovitosti in uporabnosti bi morala biti nalepka takšna, da jo končni uporabnik zlahka prepozna, preprosta in jedrnata. V ta namen bi bilo treba ohraniti obstoječo obliko nalepke kot osnovo za obveščanje končnih uporabnikov o energetski učinkovitosti izdelkov. Porabo energije in druge podatke v zvezi z izdelki bi bilo treba izmeriti v skladu z harmoniziranimi standardi in metodami. |
| --- | --- |

(8)

Podatki imajo ključno vlogo pri delovanju tržnih sil in je zato treba uvesti enotno nalepko za vse izdelke istega tipa, da bi se morebitnim kupcem zagotovili dodatni standardizirani podatki o stroških teh izdelkov, kar zadeva energijo in porabo drugih bistvenih virov, in da bi se sprejeli ukrepi, da bi se morebitnim končnim uporabnikom, ki ne vidijo razstavljenega izdelka in tako nimajo priložnosti, da bi videli nalepko, prav tako zagotovili ti podatki. Zaradi učinkovitosti in uporabnosti bi morala biti nalepka takšna, da jo končni uporabnik zlahka prepozna, preprosta in jedrnata. V ta namen bi bilo treba ohraniti obstoječo obliko nalepke kot osnovo za obveščanje končnih uporabnikov o energetski učinkovitosti izdelkov. Porabo energije in druge podatke v zvezi z izdelki bi bilo treba izmeriti v skladu z harmoniziranimi standardi in metodami.

| (9) | Komisija je v oceni učinka, priloženi predlogu te direktive, izpostavila, da je bil sistem označevanja z energijskimi nalepkami kot model uporabljen v različnih državah po vsem svetu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v oceni učinka, priloženi predlogu te direktive, izpostavila, da je bil sistem označevanja z energijskimi nalepkami kot model uporabljen v različnih državah po vsem svetu.

| (10) | Države članice bi morale redno spremljati skladnost s to direktivo in v poročilo, ki ga morajo v skladu s to direktivo vsaka štiri leta predložiti Komisiji, vključiti ustrezne podatke, s posebnim poudarkom na odgovornosti dobaviteljev in trgovcev. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale redno spremljati skladnost s to direktivo in v poročilo, ki ga morajo v skladu s to direktivo vsaka štiri leta predložiti Komisiji, vključiti ustrezne podatke, s posebnim poudarkom na odgovornosti dobaviteljev in trgovcev.

| (11) | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (6) vsebuje splošne določbe o nadzoru trga v zvezi s trženjem proizvodov. Za dosego ciljev te direktive so v tej direktivi podane podrobnejše tozadevne določbe. Navedene določbe so skladne z Uredbo (ES) št. 765/2008. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (6) vsebuje splošne določbe o nadzoru trga v zvezi s trženjem proizvodov. Za dosego ciljev te direktive so v tej direktivi podane podrobnejše tozadevne določbe. Navedene določbe so skladne z Uredbo (ES) št. 765/2008.

| (12) | Popolnoma prostovoljni sistem bi lahko povzročil, da se samo nekateri izdelki označujejo ali opremijo s standardnimi podatki o izdelku, pri čemer bi obstajala nevarnost, da bi to pri nekaterih končnih uporabnikih povzročilo zmedo ali celo, da bi jim bile posredovane napačne informacije. Zato bi moral pričujoči sistem zagotoviti, da je z nalepko in standardnimi podatki za izdelke navedena poraba energije in drugih bistvenih virov za vse zadevne izdelke. |
| --- | --- |

(12)

Popolnoma prostovoljni sistem bi lahko povzročil, da se samo nekateri izdelki označujejo ali opremijo s standardnimi podatki o izdelku, pri čemer bi obstajala nevarnost, da bi to pri nekaterih končnih uporabnikih povzročilo zmedo ali celo, da bi jim bile posredovane napačne informacije. Zato bi moral pričujoči sistem zagotoviti, da je z nalepko in standardnimi podatki za izdelke navedena poraba energije in drugih bistvenih virov za vse zadevne izdelke.

| (13) | Izdelki, povezani z energijo, med uporabo neposredno ali posredno vplivajo na rabo veliko oblik energije, od katerih sta najpomembnejši elektrika in plin. Ta direktiva bi morala zato zajemati izdelke, povezane z energijo, ki med uporabo neposredno ali posredno vplivajo na rabo katere koli oblike energije. |
| --- | --- |

(13)

Izdelki, povezani z energijo, med uporabo neposredno ali posredno vplivajo na rabo veliko oblik energije, od katerih sta najpomembnejši elektrika in plin. Ta direktiva bi morala zato zajemati izdelke, povezane z energijo, ki med uporabo neposredno ali posredno vplivajo na rabo katere koli oblike energije.

| (14) | V delegirani akt bi bilo treba vključiti izdelke, povezane z energijo, ki med uporabo neposredno ali posredno znatno vplivajo na porabo energije ali bistvenih virov, kjer je to ustrezno, in ki ponujajo zadostno podlago za večjo učinkovitost, če lahko zagotovitev podatkov z nalepkami spodbudi končne uporabnike k nakupu učinkovitejših izdelkov. |
| --- | --- |

(14)

V delegirani akt bi bilo treba vključiti izdelke, povezane z energijo, ki med uporabo neposredno ali posredno znatno vplivajo na porabo energije ali bistvenih virov, kjer je to ustrezno, in ki ponujajo zadostno podlago za večjo učinkovitost, če lahko zagotovitev podatkov z nalepkami spodbudi končne uporabnike k nakupu učinkovitejših izdelkov.

| (15) | Za dosego ciljev Unije o podnebnih spremembah in energetski varnosti in glede na to, da bo skupna porabljena energija za posamezen izdelek dolgoročno še naprej naraščala, bi lahko delegirani akti v skladu s to direktivo po potrebi na nalepki izpostavili tudi visoko skupno porabo energije izdelka. |
| --- | --- |

(15)

Za dosego ciljev Unije o podnebnih spremembah in energetski varnosti in glede na to, da bo skupna porabljena energija za posamezen izdelek dolgoročno še naprej naraščala, bi lahko delegirani akti v skladu s to direktivo po potrebi na nalepki izpostavili tudi visoko skupno porabo energije izdelka.

| (16) | V številnih državah članicah veljajo pravila o javnih naročilih, ki naročnike obvezujejo k zagotovitvi energetsko učinkovitih izdelkov. Številne države članice so tudi uvedle ukrepe za spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov. Merila za določitev, ali so izdelki upravičeni do javnega naročila ali spodbud, se lahko med državami članicami zelo razlikujejo. Sklicevanje na razrede ali stopnje učinkovitosti za določene izdelke v skladu z delegiranimi akti v skladu s to direktivo bi lahko zmanjšalo fragmentacijo javnih naročil in spodbud ter olajšalo sprejetje učinkovitih izdelkov. |
| --- | --- |

(16)

V številnih državah članicah veljajo pravila o javnih naročilih, ki naročnike obvezujejo k zagotovitvi energetsko učinkovitih izdelkov. Številne države članice so tudi uvedle ukrepe za spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov. Merila za določitev, ali so izdelki upravičeni do javnega naročila ali spodbud, se lahko med državami članicami zelo razlikujejo. Sklicevanje na razrede ali stopnje učinkovitosti za določene izdelke v skladu z delegiranimi akti v skladu s to direktivo bi lahko zmanjšalo fragmentacijo javnih naročil in spodbud ter olajšalo sprejetje učinkovitih izdelkov.

| (17) | Spodbude, ki jih lahko zagotovijo države članice za uveljavljanje učinkovitih izdelkov, bi lahko predstavljaje državno pomoč. Ta direktiva ne vpliva na izid prihodnjih postopkov glede državnih pomoči, ki bi se lahko glede teh spodbud začeli v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ne bi smela zajemati davčnih in finančnih zadev. Države članice se lahko same odločijo, kakšna bo narava teh spodbud. |
| --- | --- |

(17)

Spodbude, ki jih lahko zagotovijo države članice za uveljavljanje učinkovitih izdelkov, bi lahko predstavljaje državno pomoč. Ta direktiva ne vpliva na izid prihodnjih postopkov glede državnih pomoči, ki bi se lahko glede teh spodbud začeli v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ne bi smela zajemati davčnih in finančnih zadev. Države članice se lahko same odločijo, kakšna bo narava teh spodbud.

| (18) | Spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov z označevanjem z nalepkami, javnimi naročili in spodbudami ne bi smelo škoditi splošni okoljski učinkovitosti in delovanju teh izdelkov. |
| --- | --- |

(18)

Spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov z označevanjem z nalepkami, javnimi naročili in spodbudami ne bi smelo škoditi splošni okoljski učinkovitosti in delovanju teh izdelkov.

| (19) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte v zvezi z navajanjem porabe energije in drugih virov med uporabo pri izdelkih, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(19)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte v zvezi z navajanjem porabe energije in drugih virov med uporabo pri izdelkih, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (20) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu redno predložiti povzetek poročil o izvrševalnih dejavnostih in ravni upoštevanja direktive, ki jih predložijo države članice na podlagi te direktive, pri čemer bi povzetek zajemal EU in vsako državo članico posebej. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu redno predložiti povzetek poročil o izvrševalnih dejavnostih in ravni upoštevanja direktive, ki jih predložijo države članice na podlagi te direktive, pri čemer bi povzetek zajemal EU in vsako državo članico posebej.

| (21) | Komisija bi morala posodobiti razvrstitve nalepk, da bi bila sektorju zagotovljena predvidljivost, potrošnikom pa razumljivost. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala posodobiti razvrstitve nalepk, da bi bila sektorju zagotovljena predvidljivost, potrošnikom pa razumljivost.

| (22) | Tehnološki razvoj in možnosti dodatnih znatnih prihrankov energije bi lahko v različnem obsegu glede na zadevni izdelek zahtevali dodatno razlikovanje in upravičili revizijo razvrstitve. Takšna revizija bi morala vključevati zlasti možnost prevrednotenja lestvice. To revizijo bi bilo treba pri izdelkih, ki lahko zaradi zelo inovativnih značilnosti znatno prispevajo k energetski učinkovitosti, izvesti čim prej. |
| --- | --- |

(22)

Tehnološki razvoj in možnosti dodatnih znatnih prihrankov energije bi lahko v različnem obsegu glede na zadevni izdelek zahtevali dodatno razlikovanje in upravičili revizijo razvrstitve. Takšna revizija bi morala vključevati zlasti možnost prevrednotenja lestvice. To revizijo bi bilo treba pri izdelkih, ki lahko zaradi zelo inovativnih značilnosti znatno prispevajo k energetski učinkovitosti, izvesti čim prej.

| (23) | Komisija bo leta 2012 pri pregledovanju napredka v zvezi z izvajanjem akcijskega načrta za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko in pri poročanju o tem zlasti preučila morebitno potrebo po nadaljnjem ukrepanju za izboljšanje energetske in okoljske učinkovitosti izdelkov, med drugim tudi možnost, da se potrošnikom zagotovijo informacije o emisijah ogljika pri izdelkih ali njihovem vplivu na okolje v celotnem življenjskem ciklusu. |
| --- | --- |

(23)

Komisija bo leta 2012 pri pregledovanju napredka v zvezi z izvajanjem akcijskega načrta za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko in pri poročanju o tem zlasti preučila morebitno potrebo po nadaljnjem ukrepanju za izboljšanje energetske in okoljske učinkovitosti izdelkov, med drugim tudi možnost, da se potrošnikom zagotovijo informacije o emisijah ogljika pri izdelkih ali njihovem vplivu na okolje v celotnem življenjskem ciklusu.

| (24) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, v katere so bile vnesene velike spremembe v primerjavi z Direktivo 92/75/EGS. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena z Direktivo 92/75/EGS. |
| --- | --- |

(24)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, v katere so bile vnesene velike spremembe v primerjavi z Direktivo 92/75/EGS. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena z Direktivo 92/75/EGS.

| (25) | Države članice bi si morale pri izvajanju določb te direktive prizadevati vzdržati sprejetja ukrepov, ki bi lahko zadevnim udeležencem na trgu, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, po nepotrebnem naložili birokratske in toge obveznosti. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi si morale pri izvajanju določb te direktive prizadevati vzdržati sprejetja ukrepov, ki bi lahko zadevnim udeležencem na trgu, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, po nepotrebnem naložili birokratske in toge obveznosti.

| (26) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe Direktive 92/75/EGS. |
| --- | --- |

(26)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe Direktive 92/75/EGS.

| (27) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo – |
| --- | --- |

(27)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (7) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva določa okvir za uskladitev nacionalnih ukrepov v zvezi z informiranjem končnega uporabnika, zlasti z nalepkami in podatki o izdelku, porabo energije ter po potrebi drugih bistvenih virov med uporabo in dodatnih podatkov v zvezi z izdelki, povezani z energijo, s čimer se končnim uporabnikom omogoči, da izberejo učinkovitejše izdelke.

2.   Ta direktiva velja za izdelke, povezane z energijo, ki med uporabo znatno neposredno ali posredno vplivajo na porabo energije, in kjer je to ustrezno, na druge bistvene vire.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | rabljene izdelke; |
| --- | --- |

(a)

rabljene izdelke;

| (b) | potniška ali tovorna prevozna sredstva; |
| --- | --- |

(b)

potniška ali tovorna prevozna sredstva;

| (c) | opozorilno tablico ali njej ustrezno tablico, ki je pritrjena na izdelke zaradi varnosti. |
| --- | --- |

(c)

opozorilno tablico ali njej ustrezno tablico, ki je pritrjena na izdelke zaradi varnosti.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive:

| (a) | „izdelek, povezan z energijo“ ali „izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki med uporabo vpliva na rabo energije ter je dan v promet in/ali se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki jih zajema ta direktiva ter so dani v promet in/ali se uporabljajo kot posamezni deli, namenjeni končnim uporabnikom, in katerih okoljsko učinkovitost se lahko oceni neodvisno; |
| --- | --- |

(a)

„izdelek, povezan z energijo“ ali „izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki med uporabo vpliva na rabo energije ter je dan v promet in/ali se uporablja v Uniji, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, povezane z energijo, ki jih zajema ta direktiva ter so dani v promet in/ali se uporabljajo kot posamezni deli, namenjeni končnim uporabnikom, in katerih okoljsko učinkovitost se lahko oceni neodvisno;

| (b) | „standardni podatki o izdelku“ pomeni standardno preglednico podatkov v zvezi z izdelkom; |
| --- | --- |

(b)

„standardni podatki o izdelku“ pomeni standardno preglednico podatkov v zvezi z izdelkom;

| (c) | „drugi bistveni viri“ pomeni vodo, kemikalije ali katero koli drugo snov, ki jo izdelek porabi pri normalnem delovanju; |
| --- | --- |

(c)

„drugi bistveni viri“ pomeni vodo, kemikalije ali katero koli drugo snov, ki jo izdelek porabi pri normalnem delovanju;

| (d) | „dodatni podatki“ pomeni druge podatke o učinkovitosti in lastnostih izdelka v zvezi z njegovo porabo energije ali drugih bistvenih virov ali tistih, ki na podlagi izmerljivih podatkov pomagajo oceniti njegovo porabo energije ali drugih bistvenih virov; |
| --- | --- |

(d)

„dodatni podatki“ pomeni druge podatke o učinkovitosti in lastnostih izdelka v zvezi z njegovo porabo energije ali drugih bistvenih virov ali tistih, ki na podlagi izmerljivih podatkov pomagajo oceniti njegovo porabo energije ali drugih bistvenih virov;

| (e) | „neposredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki med uporabo dejansko porabljajo energijo; |
| --- | --- |

(e)

„neposredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki med uporabo dejansko porabljajo energijo;

| (f) | „posredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki ne porabljajo energije, ampak prispevajo k varčevanju z energijo med uporabo; |
| --- | --- |

(f)

„posredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki ne porabljajo energije, ampak prispevajo k varčevanju z energijo med uporabo;

| (g) | trgovec pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na obroke ali razstavlja; |
| --- | --- |

(g)

trgovec pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke končnemu uporabniku prodaja, oddaja v najem, ponuja na obroke ali razstavlja;

| (h) | „dobavitelj“ pomeni proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Uniji ali uvoznika, ki da izdelek v promet ali v uporabo na trgu Unije. Če teh ni, velja za dobavitelja katera koli fizična ali pravna oseba, ki da izdelke iz te direktive na trg ali v uporabo; |
| --- | --- |

(h)

„dobavitelj“ pomeni proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Uniji ali uvoznika, ki da izdelek v promet ali v uporabo na trgu Unije. Če teh ni, velja za dobavitelja katera koli fizična ali pravna oseba, ki da izdelke iz te direktive na trg ali v uporabo;

| (i) | „dajanje v promet“ pomeni prvič ponuditi izdelek na trgu Unije z namenom distribucije ali uporabe v Uniji, bodisi za plačilo ali zastonj in ne glede na prodajno tehniko; |
| --- | --- |

(i)

„dajanje v promet“ pomeni prvič ponuditi izdelek na trgu Unije z namenom distribucije ali uporabe v Uniji, bodisi za plačilo ali zastonj in ne glede na prodajno tehniko;

| (j) | „dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo izdelka za predvideni namen v Uniji; |
| --- | --- |

(j)

„dajanje v uporabo“ pomeni prvo uporabo izdelka za predvideni namen v Uniji;

| (k) | „nedovoljena raba nalepke“ pomeni rabo nalepke na način, ki ni določen v tej direktivi ali delegiranemu aktu, razen če jo rabijo organi države članice ali institucije EU. |
| --- | --- |

(k)

„nedovoljena raba nalepke“ pomeni rabo nalepke na način, ki ni določen v tej direktivi ali delegiranemu aktu, razen če jo rabijo organi države članice ali institucije EU.

Člen 3

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice zagotovijo:

| (a) | da vsi dobavitelji in trgovci, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, izpolnjujejo svoje obveznosti iz členov 5 in 6; |
| --- | --- |

(a)

da vsi dobavitelji in trgovci, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, izpolnjujejo svoje obveznosti iz členov 5 in 6;

| (b) | za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, je prepovedano prikazovanje drugih nalepk, znakov, simbolov ali napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih delegiranih aktov, če tako prikazovanje lahko zmede končne uporabnike v zvezi s porabo energije ali, kjer je ustrezno, drugih bistvenih virov med uporabo; |
| --- | --- |

(b)

za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, je prepovedano prikazovanje drugih nalepk, znakov, simbolov ali napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih delegiranih aktov, če tako prikazovanje lahko zmede končne uporabnike v zvezi s porabo energije ali, kjer je ustrezno, drugih bistvenih virov med uporabo;

| (c) | uvedbo sistema nalepk in standardnih podatkov o izdelku, ki zadevajo porabo energije ali varčevanje z njo, spremljajo izobraževalne in promocijske informativne akcije, katerih cilj je spodbuditi energetsko učinkovitost in končne uporabnike, da odgovorneje porabljajo energijo; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo sistema nalepk in standardnih podatkov o izdelku, ki zadevajo porabo energije ali varčevanje z njo, spremljajo izobraževalne in promocijske informativne akcije, katerih cilj je spodbuditi energetsko učinkovitost in končne uporabnike, da odgovorneje porabljajo energijo;

| (d) | da se sprejmejo primerni ukrepi za spodbuditev zadevnih nacionalnih ali regionalnih organov, pristojnih za izvajanje te direktive, da med seboj sodelujejo in drug drugemu in Komisiji zagotovijo podatke, s čimer bodo pomagali pri uporabi te direktive. Pri upravnem sodelovanju in izmenjavi podatkov se v čim večji meri uporabljajo elektronska sredstva za komuniciranje, takšno sodelovanje in izmenjava sta stroškovno učinkovita in v podporo so jima lahko zadevni programi EU. Takšno sodelovanje zagotavlja varnost in zaupnost obdelovanja in zaščite občutljivih podatkov, zagotovljenih v okviru navedenega postopka, kjer je potrebno. Komisija sprejme primerne ukrepe, s katerimi se spodbudi sodelovanje med državami članicami, predvideno v tem členu, in k njemu prispeva. |
| --- | --- |

(d)

da se sprejmejo primerni ukrepi za spodbuditev zadevnih nacionalnih ali regionalnih organov, pristojnih za izvajanje te direktive, da med seboj sodelujejo in drug drugemu in Komisiji zagotovijo podatke, s čimer bodo pomagali pri uporabi te direktive. Pri upravnem sodelovanju in izmenjavi podatkov se v čim večji meri uporabljajo elektronska sredstva za komuniciranje, takšno sodelovanje in izmenjava sta stroškovno učinkovita in v podporo so jima lahko zadevni programi EU. Takšno sodelovanje zagotavlja varnost in zaupnost obdelovanja in zaščite občutljivih podatkov, zagotovljenih v okviru navedenega postopka, kjer je potrebno. Komisija sprejme primerne ukrepe, s katerimi se spodbudi sodelovanje med državami članicami, predvideno v tem členu, in k njemu prispeva.

2.   Če država članica ugotovi, da izdelek ne izpolnjuje vseh zadevnih zahtev iz te direktive in njenih delegiranih aktov v zvezi z nalepkami in standardnimi podatki o izdelku, mora dobavitelj zagotoviti skladnost izdelka z navedenimi zahtevami v skladu z učinkovitimi in sorazmernimi pogoji, ki jih določi država članica.

Če obstajajo zadostni dokazi, da izdelek ni v skladu z zahtevami, morajo zadevne države članice sprejeti potrebne preventivne ukrepe in ukrepe, s katerimi bi se v natančnem časovnem okviru ob upoštevanju povzročene škode ponovno zagotovila skladnost.

Kadar se neskladnost nadaljuje, zadevna država članica sprejme odločitev o omejitvi ali prepovedi dajanja v promet in/ali v uporabo zadevnega izdelka, ali zagotovi, da se ga umakne s trga. V primeru, da se izdelek umakne s trga ali da se prepove dajanje izdelka na trg, se o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice.

3.   Države članice Komisiji vsaka štiri leta predložijo poročilo, v katerem navedejo podrobnosti o izvrševalnih dejavnostih in ravni upoštevanja direktive na njihovem ozemlju.

Komisija lahko določi podrobnosti o skupni vsebini teh poročil, tako da oblikuje smernice.

4.   Komisija redno predloži povzetek teh poročil Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost.

Člen 4

Zahteve v zvezi s podatki

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so končni uporabniki o podatkih v zvezi s porabo električne energije, drugih oblik energije in po potrebi drugih bistvenih virov med uporabo ter o dodatnih podatkih v skladu z delegiranimi akti v skladu s to direktivo, obveščeni s standardnimi podatki o izdelku in z nalepko, ki se nanaša na izdelke, ki se dajo v prodajo, najem, nakup s posojilom ali se razstavijo za končne uporabnike neposredno ali posredno preko sredstev za prodajo na daljavo, vključno z internetom; |
| --- | --- |

(a)

so končni uporabniki o podatkih v zvezi s porabo električne energije, drugih oblik energije in po potrebi drugih bistvenih virov med uporabo ter o dodatnih podatkih v skladu z delegiranimi akti v skladu s to direktivo, obveščeni s standardnimi podatki o izdelku in z nalepko, ki se nanaša na izdelke, ki se dajo v prodajo, najem, nakup s posojilom ali se razstavijo za končne uporabnike neposredno ali posredno preko sredstev za prodajo na daljavo, vključno z internetom;

| (b) | se podatki iz točke (a) zagotovijo za vgrajene ali nameščene izdelke le, če tako zahteva veljavni delegirani akt; |
| --- | --- |

(b)

se podatki iz točke (a) zagotovijo za vgrajene ali nameščene izdelke le, če tako zahteva veljavni delegirani akt;

| (c) | vsakršen oglas za specifičen model izdelkov, ki vplivajo na rabo energije in so zajeti v delegiranem aktu v skladu s to direktivo, pri katerem so objavljene informacije v zvezi z energijo ali ceno, vključuje sklic na razred energetske učinkovitosti izdelka; |
| --- | --- |

(c)

vsakršen oglas za specifičen model izdelkov, ki vplivajo na rabo energije in so zajeti v delegiranem aktu v skladu s to direktivo, pri katerem so objavljene informacije v zvezi z energijo ali ceno, vključuje sklic na razred energetske učinkovitosti izdelka;

| (d) | ves tehnični promocijski material o izdelkih, povezanih z energijo, v katerem so opisani specifični tehnični parametri izdelka, kot so tehnični priročniki in prospekti proizvajalcev v tiskani obliki ali dostopni na spletu, končnim uporabnikom zagotovi potrebne podatke o porabi еnergije ali vključuje sklic na razred energetske učinkovitosti izdelka. |
| --- | --- |

(d)

ves tehnični promocijski material o izdelkih, povezanih z energijo, v katerem so opisani specifični tehnični parametri izdelka, kot so tehnični priročniki in prospekti proizvajalcev v tiskani obliki ali dostopni na spletu, končnim uporabnikom zagotovi potrebne podatke o porabi еnergije ali vključuje sklic na razred energetske učinkovitosti izdelka.

Člen 5

Odgovornost dobaviteljev

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | dobavitelji, ki dajejo v promet ali dajejo v uporabo izdelke, ki jih zajema delegirani akt, zagotovijo nalepko in standardne podatke o izdelku v skladu s to direktivo in delegiranim aktom; |
| --- | --- |

(a)

dobavitelji, ki dajejo v promet ali dajejo v uporabo izdelke, ki jih zajema delegirani akt, zagotovijo nalepko in standardne podatke o izdelku v skladu s to direktivo in delegiranim aktom;

| (b) | dobavitelji izdelajo tehnično dokumentacijo, ki zadostuje za oceno točnosti podatkov, ki jih vsebujeta nalepka in standardni podatki o izdelku. Navedena tehnična dokumentacija vsebuje:






  (i) | splošen opis izdelka; |
| --- | --- | --- |

(b)

dobavitelji izdelajo tehnično dokumentacijo, ki zadostuje za oceno točnosti podatkov, ki jih vsebujeta nalepka in standardni podatki o izdelku. Navedena tehnična dokumentacija vsebuje:

(i)

splošen opis izdelka;

| (ii) | po potrebi rezultate opravljenih projektnih izračunov; |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi rezultate opravljenih projektnih izračunov;

| (iii) | poročila o preskusih, kadar so razpoložljiva, skupaj s preskusi, ki jih opravijo ustrezne priglašene organizacije, kakor je določeno z drugimi zakoni Unije; |
| --- | --- |

(iii)

poročila o preskusih, kadar so razpoložljiva, skupaj s preskusi, ki jih opravijo ustrezne priglašene organizacije, kakor je določeno z drugimi zakoni Unije;

| (iv) | sklice, ki omogočajo identifikacijo modelov, kadar se uporabijo vrednosti za podobne modele. |
| --- | --- |

(iv)

sklice, ki omogočajo identifikacijo modelov, kadar se uporabijo vrednosti za podobne modele.

V ta namen lahko dobavitelji uporabijo dokumentacijo, ki je že pripravljena v skladu z zahtevami iz ustrezne zakonodaje Unije;

| (c) | dobavitelji dajo v petih letih po izdelavi zadnjega zadevnega izdelka to tehnično dokumentacijo na razpolago za pregledovanje.
  V desetih delovnih dneh po prejetju zahteve pristojnega organa države članice ali Komisije dajo dobavitelji organom tržnega nadzora držav članic in Komisiji na razpolago elektronsko različico tehnične dokumentacije; |
| --- | --- |

(c)

dobavitelji dajo v petih letih po izdelavi zadnjega zadevnega izdelka to tehnično dokumentacijo na razpolago za pregledovanje.

V desetih delovnih dneh po prejetju zahteve pristojnega organa države članice ali Komisije dajo dobavitelji organom tržnega nadzora držav članic in Komisiji na razpolago elektronsko različico tehnične dokumentacije;

| (d) | v zvezi z označevanjem z nalepkami in podatki o izdelku dobavitelji trgovcem brezplačno zagotovijo potrebne nalepke.
  Brez poseganja v izbiro sistema za dobavo nalepk dobaviteljev, ti na zahtevo trgovcev pravočasno dobavijo nalepke; |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z označevanjem z nalepkami in podatki o izdelku dobavitelji trgovcem brezplačno zagotovijo potrebne nalepke.

Brez poseganja v izbiro sistema za dobavo nalepk dobaviteljev, ti na zahtevo trgovcev pravočasno dobavijo nalepke;

| (e) | poleg nalepk dobavitelji zagotovijo tudi standardne podatke o izdelku; |
| --- | --- |

(e)

poleg nalepk dobavitelji zagotovijo tudi standardne podatke o izdelku;

| (f) | dobavitelji vključijo standardne podatke o izdelku v vse prospekte o izdelkih. Kadar dobavitelj ne zagotovi prospektov o izdelku, zagotovi standardne podatke o izdelku z drugo literaturo, ki je priložena izdelku; |
| --- | --- |

(f)

dobavitelji vključijo standardne podatke o izdelku v vse prospekte o izdelkih. Kadar dobavitelj ne zagotovi prospektov o izdelku, zagotovi standardne podatke o izdelku z drugo literaturo, ki je priložena izdelku;

| (g) | dobavitelji so odgovorni za točnost nalepke in standardnih podatkov o izdelku, ki jih zagotavljajo; |
| --- | --- |

(g)

dobavitelji so odgovorni za točnost nalepke in standardnih podatkov o izdelku, ki jih zagotavljajo;

| (h) | za dobavitelje velja, da so odobrili objavo podatkov, ki jih vsebujejo nalepka ali standardni podatki o izdelku. |
| --- | --- |

(h)

za dobavitelje velja, da so odobrili objavo podatkov, ki jih vsebujejo nalepka ali standardni podatki o izdelku.

Člen 6

Odgovornosti trgovcev

Države članice zagotovijo, da:

| (a) | trgovci jasno na viden in čitljiv način prikažejo nalepke in standardne podatke o izdelku vključijo v prospekt o izdelku ali drugo literaturo, ki je priložena izdelku, ko se ta proda končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

(a)

trgovci jasno na viden in čitljiv način prikažejo nalepke in standardne podatke o izdelku vključijo v prospekt o izdelku ali drugo literaturo, ki je priložena izdelku, ko se ta proda končnemu uporabniku;

| (b) | kadarkoli je izdelek zajet v delegiranem aktu, razstavljen, trgovci pritrdijo ustrezno nalepko v ustrezni jezikovni različici na jasno vidno mesto, ki je določeno v ustreznem delegiranem aktu. |
| --- | --- |

(b)

kadarkoli je izdelek zajet v delegiranem aktu, razstavljen, trgovci pritrdijo ustrezno nalepko v ustrezni jezikovni različici na jasno vidno mesto, ki je določeno v ustreznem delegiranem aktu.

Člen 7

Prodaja na daljavo in druge oblike prodaje

Kadar so izdelki ponujeni v prodajo, najem ali nakup na obroke po pošti, s kataloško prodajo, prek interneta, telefonske prodaje ali na kak drug način, kar pomeni, da se od morebitnegakončnega uporabnika ne more pričakovati, da vidi izdelek razstavljen, se v delegiranih aktih poskrbi za zagotovitev, da imajo morebitni končni uporabniki na razpolago podatke, navedene na nalepki izdelka in v standardnih podatkih o izdelku, preden izdelek kupijo. V delegiranih aktih je po potrebi določeno, kako se nalepke ali standardni podatki o izdelku ali na njih navedene informacije prikažejo ali zagotovijo morebitnemu končnemu uporabniku.

Člen 8

Prosti pretok

1.   Države članice ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg ali dajanja v uporabo izdelkov, ki jih zajema ta direktiva in veljavni delegirani akt in ki so v skladu z njima.

2.   Države članice štejejo, da nalepke in standardni podatki o izdelku ustrezajo določbam te direktive in delegiranih aktov, dokler nimajo dokaza o nasprotnem. Države članice lahko od dobavitelja zahtevajo, da zagotovi dokazila v skladu s členom 5 v zvezi s točnostjo podatkov, ki jih vsebujejo njihove nalepke in standardni podatki o izdelku, kadar upravičeno dvomijo o točnosti takih podatkov.

Člen 9

Javna naročila in spodbude

1.   Če je izdelek zajet v delegiranem aktu, si naročniki, ki sklenejo javna naročila gradenj, blaga ali storitev iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (8), ki niso izvzeta v skladu s členoma 12 in 18 navedene direktive, prizadevajo nabaviti samo izdelke, ki izpolnjujejo naslednji merili: razpolagajo z najvišjimi ravnmi zmogljivosti in pripadajo najvišjemu razredu energetske učinkovitosti. Države članice lahko tudi zahtevajo, da naročniki nabavijo samo izdelke, ki izpolnjujejo ti merili. Države članice lahko določijo, da je pri uporabi teh meril treba upoštevati stroškovno učinkovitost, ekonomsko izvedljivost, tehnično primernost in zadovoljivo raven konkurence.

2.   Odstavek 1 velja za pogodbe, katerih vrednost je enaka ali višja od pragov iz člena 7 Direktive 2004/18/ES.

3.   Kadar države članice omogočijo kakršne koli spodbude za določen izdelek iz delegiranega akta, se zavzemajo za najvišje ravni zmogljivosti, vključno z najvišjim razredom energetske učinkovitosti, določene v veljavnem delegiranem aktu. Davčni in finančni ukrepi ne pomenijo spodbud za namene te direktive.

4.   Kadar države članice zagotovijo spodbude za izdelke, tako za končne uporabnike, ki uporabljajo visoko učinkovite izdelke, kot za industrijske panoge, ki spodbujajo in proizvajajo takšne izdelke, izrazijo ravni učinkovitosti z razredi, kot so določeni v veljavnem delegiranem aktu, razen če predpišejo stopnje učinkovitosti, ki so višje od praga za najvišji razred energetske učinkovitosti v delegiranem aktu. Države članice lahko predpišejo stopnje učinkovitosti, ki so višje od praga za najvišji razred energetske učinkovitosti v delegiranem aktu.

Člen 10

Delegirani akti

1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 11, 12 in 13 določi podrobnosti o nalepki in standardnih podatkih o izdelku za vsak tip izdelka v skladu s tem členom.

Kadar izdelek izpolnjuje merila, navedena v odstavku 2, se vključi v delegirani akt v skladu z odstavkom 4.

Na podlagi določb delegiranih aktov v zvezi s podatki na nalepki in standardnimi podatki o izdelku glede porabe energije in drugih bistvenih virov med uporabo se lahko končni uporabniki odločajo o nakupu na podlagi zadovoljivih podatkov, organi tržnega nadzora pa preverijo, ali so izdelki v skladu z zagotovljenimi podatki.

Kadar delegirani akt vsebuje določbe v zvezi z energetsko učinkovitostjo in porabo bistvenih virov izdelka, mora biti z obliko in vsebino nalepke poudarjena energetska učinkovitost izdelka.

2.   Merila iz odstavka 1 so naslednja:

| (a) | z upoštevanjem večine najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih na trg Unije, imajo izdelki veliko zmožnost za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih bistvenih virov; |
| --- | --- |

(a)

z upoštevanjem večine najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih na trg Unije, imajo izdelki veliko zmožnost za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih bistvenih virov;

| (b) | med izdelki, ki so na trgu in so enakovredni po učinkovitosti, so izjemno velike razlike med zadevnimi stopnjami učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

med izdelki, ki so na trgu in so enakovredni po učinkovitosti, so izjemno velike razlike med zadevnimi stopnjami učinkovitosti;

| (c) | Komisija upošteva zadevno zakonodajo in samourejevalne ukrepe Unije, kot so prostovoljni dogovori, ki naj bi cilje politike izpolnili hitreje in z manjšimi stroški kot obvezujoče zahteve. |
| --- | --- |

(c)

Komisija upošteva zadevno zakonodajo in samourejevalne ukrepe Unije, kot so prostovoljni dogovori, ki naj bi cilje politike izpolnili hitreje in z manjšimi stroški kot obvezujoče zahteve.

3.   Komisija pri pripravi osnutka delegiranega akta:

| (a) | upošteva okoljske parametre iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES, ki so opredeljeni kot pomembni v zadevnem izvedbenem ukrepu iz Direktive 2009/125/ES in bi jih moral končni uporabnik poznati, ko izdelek uporablja; |
| --- | --- |

(a)

upošteva okoljske parametre iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES, ki so opredeljeni kot pomembni v zadevnem izvedbenem ukrepu iz Direktive 2009/125/ES in bi jih moral končni uporabnik poznati, ko izdelek uporablja;

| (b) | oceni vpliv akta na okolje, končne uporabnike in proizvajalce ter mala in srednje velika podjetja (MSP) na področju konkurenčnosti, tudi zunaj Unije, inovacije, dostop do trga ter stroške in koristi; |
| --- | --- |

(b)

oceni vpliv akta na okolje, končne uporabnike in proizvajalce ter mala in srednje velika podjetja (MSP) na področju konkurenčnosti, tudi zunaj Unije, inovacije, dostop do trga ter stroške in koristi;

| (c) | organizira posvetovanja z zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(c)

organizira posvetovanja z zainteresiranimi stranmi;

| (d) | določi datum(-e) izvedbe, morebitne postopne ali prehodne ukrepe ali obdobja in pri tem posebej upošteva možne vplive na MSP ali na določene skupine izdelkov, ki jih izdelujejo predvsem MSP. |
| --- | --- |

(d)

določi datum(-e) izvedbe, morebitne postopne ali prehodne ukrepe ali obdobja in pri tem posebej upošteva možne vplive na MSP ali na določene skupine izdelkov, ki jih izdelujejo predvsem MSP.

4.   Delegirani akti podrobno določajo predvsem:

| (a) | natančno definicijo obravnavanih tipov izdelkov; |
| --- | --- |

(a)

natančno definicijo obravnavanih tipov izdelkov;

| (b) | merilne standarde in postopke, ki jih je treba uporabiti za pridobitev podatkov, navedenih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(b)

merilne standarde in postopke, ki jih je treba uporabiti za pridobitev podatkov, navedenih v členu 1(1);

| (c) | podrobnosti o tehnični dokumentaciji, ki jo zahteva člen 5; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o tehnični dokumentaciji, ki jo zahteva člen 5;

| (d) | obliko in vsebino nalepke, navedene v členu 4, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov in mora biti v vsakem primeru jasno vidna in čitljiva. Podlaga za obliko nalepke ostane razvrstitev, pri kateri so uporabljene črke od A do G; stopnje razvrstitve ustrezajo znatnim prihrankom energije in stroškov z vidika končnega uporabnika.
  V razvrstitev se lahko vključijo trije dodatni razredi, če je to potrebno zaradi tehnološkega napredka. Ti dodatni razredi bodo A+, A++ in A+++ za najučinkovitejši razred. Načeloma bo skupno število razredov omejeno na sedem, razen če je še vedno zapolnjenih več razredov.
  Barvno lestvico sestavlja največ sedem različnih barv od temno zelene do rdeče. Samo barvna oznaka najvišjega razreda je vedno temno zelena. Če je več kot sedem razredov, se lahko podvaja le rdeča barva.
  Razvrstitev se spremeni predvsem, če je znaten delež izdelkov na notranjem trgu uvrščen v dva najvišja razreda energetske učinkovitosti in če je z nadaljnjim razlikovanjem izdelkov mogoče doseči dodatne prihranke.
  Podrobna merila za morebitno prerazvrstitev izdelkov se po potrebi določijo za vsak primer posebej v zadevnih delegiranih aktih; |
| --- | --- |

(d)

obliko in vsebino nalepke, navedene v členu 4, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov in mora biti v vsakem primeru jasno vidna in čitljiva. Podlaga za obliko nalepke ostane razvrstitev, pri kateri so uporabljene črke od A do G; stopnje razvrstitve ustrezajo znatnim prihrankom energije in stroškov z vidika končnega uporabnika.

V razvrstitev se lahko vključijo trije dodatni razredi, če je to potrebno zaradi tehnološkega napredka. Ti dodatni razredi bodo A+, A++ in A+++ za najučinkovitejši razred. Načeloma bo skupno število razredov omejeno na sedem, razen če je še vedno zapolnjenih več razredov.

Barvno lestvico sestavlja največ sedem različnih barv od temno zelene do rdeče. Samo barvna oznaka najvišjega razreda je vedno temno zelena. Če je več kot sedem razredov, se lahko podvaja le rdeča barva.

Razvrstitev se spremeni predvsem, če je znaten delež izdelkov na notranjem trgu uvrščen v dva najvišja razreda energetske učinkovitosti in če je z nadaljnjim razlikovanjem izdelkov mogoče doseči dodatne prihranke.

Podrobna merila za morebitno prerazvrstitev izdelkov se po potrebi določijo za vsak primer posebej v zadevnih delegiranih aktih;

| (e) | mesto, kamor se nalepka pritrdi na razstavljen izdelek ter podatki in način, kako se zagotovijo nalepka in/ali podatki v primeru ponudb za prodajo, kot določa člen 7. Kadar je primerno, lahko delegirani akti določajo, da se nalepka pritrdi na izdelek ali natisne na embalažo, ali podrobnosti zahtev za tiskanje nalepk v katalogih ter njihovo uporabo pri prodaji na daljavo in prek interneta; |
| --- | --- |

(e)

mesto, kamor se nalepka pritrdi na razstavljen izdelek ter podatki in način, kako se zagotovijo nalepka in/ali podatki v primeru ponudb za prodajo, kot določa člen 7. Kadar je primerno, lahko delegirani akti določajo, da se nalepka pritrdi na izdelek ali natisne na embalažo, ali podrobnosti zahtev za tiskanje nalepk v katalogih ter njihovo uporabo pri prodaji na daljavo in prek interneta;

| (f) | vsebino, in po potrebi, velikost ter druge podrobnosti v zvezi s standardnimi podatki o izdelku ali drugimi podatki, določenimi v členih 4 in 5(c). Podatke z nalepke morajo zajemati tudi standardni podatki o izdelku; |
| --- | --- |

(f)

vsebino, in po potrebi, velikost ter druge podrobnosti v zvezi s standardnimi podatki o izdelku ali drugimi podatki, določenimi v členih 4 in 5(c). Podatke z nalepke morajo zajemati tudi standardni podatki o izdelku;

| (g) | posebno vsebino nalepke za oglaševanje, ki mora biti čitljiva in vidna, vključno z, kadar je primerno, energijskim razredom in drugimi zadevnimi stopnjami učinkovitosti zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

(g)

posebno vsebino nalepke za oglaševanje, ki mora biti čitljiva in vidna, vključno z, kadar je primerno, energijskim razredom in drugimi zadevnimi stopnjami učinkovitosti zadevnega izdelka;

| (h) | trajanje razvrstitve nalepk, kadar je primerno, v skladu s točko (d); |
| --- | --- |

(h)

trajanje razvrstitve nalepk, kadar je primerno, v skladu s točko (d);

| (i) | raven točnosti podatkov na nalepki in standardnih podatkov o izdelku; |
| --- | --- |

(i)

raven točnosti podatkov na nalepki in standardnih podatkov o izdelku;

| (j) | datum za ocenitev in morebitno revizijo delegiranega akta z upoštevanjem hitrosti tehnološkega napredka. |
| --- | --- |

(j)

datum za ocenitev in morebitno revizijo delegiranega akta z upoštevanjem hitrosti tehnološkega napredka.

Člen 11

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10 se prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom ... (9). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 12.

2.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 12 in 13.

Člen 12

Preklic pooblastila

1.   Pooblastilo iz člena 10 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 14

Ocena

Komisija najpozneje 31. decembra 2014 pregleda učinkovitost te direktive in njenih delegiranih aktov ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo.

Komisija ob tej priložnosti obenem ovrednoti:

| (a) | prispevek točke (c) člena 4 k cilju te direktive; |
| --- | --- |

(a)

prispevek točke (c) člena 4 k cilju te direktive;

| (b) | učinkovitost člena 9(1); |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost člena 9(1);

| (c) | potrebo po spremembi točke (d) člena 10(4) zaradi tehničnega razvoja in razumevanja oblike nalepke s strani potrošnika. |
| --- | --- |

(c)

potrebo po spremembi točke (d) člena 10(4) zaradi tehničnega razvoja in razumevanja oblike nalepke s strani potrošnika.

Člen 15

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in delegiranimi akti, vključno zaradi nedovoljene rabe nalepke, ter sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Tako predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh določbah do ... (10) ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo na navedene določbe.

Člen 16

Prenos

1.   Države članice najpozneje do ... (10) uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

Države članice navedene predpise uporabljajo od ... (11).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključiti morajo tudi izjavo, da se sklicevanja na v obstoječih zakonih in drugih predpisih na Direktivo 92/75/EGS štejejo za sklicevanja na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in obliko izjave.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva 92/75/EGS, kakor je bila spremenjena z Uredbo, navedeno v delu A Priloge I, se razveljavi z učinkom od ... (12) brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe navedene direktive, navedenim v delu B Priloge I.

Sklicevanja na Direktivo 92/75/EGS se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točke (d), (g) in (h) člena 5 se uporabljajo od ... (12).

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V, ....

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 228 22.9.2009, str. 90.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Sveta v prvi obravnavi z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu) in sklep Sveta z dne ....

2

(3)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

3

(4)  Glej del A Priloge I.

4

(5)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

5

(6)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

6

(7)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

7

(8)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

8

(9)  Prosimo vstavite datum začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

10

(11)  12 mesecev in 30 dni po začetku veljavnosti te direktive.

11

(12)  12 mesecev in 31 dni po začetku veljavnosti te direktive.

12

---

PRILOGA I

DEL A

Razveljavljena direktiva in njene zaporedne spremembe

(iz člena 17)

| Direktiva Sveta 92/75/EGS
  (UL L 297, 13.10.1992, str. 16) | |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 1882/2003
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) | Samo točka (32) v Prilogi III |

Direktiva Sveta 92/75/EGS

(UL L 297, 13.10.1992, str. 16)

Uredba (ES) št. 1882/2003

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

Samo točka (32) v Prilogi III

DEL B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo

(iz člena 16)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 92/75/EGS | 1. januar 1994 |

Direktiva

Rok za prenos

92/75/EGS

1. januar 1994

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 92/75/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1), uvodno besedilo, prvi stavek | Člen 1(1) |
| Člen 1(1), uvodno besedilo, drugi stavek | Člen 1(2) |
| Člen 1(1), prva do sedma alinea | — |
| Člen 1(2) | — |
| — | Člen 1(3), točki (a) in (b) |
| Člen 1(3) | Člen 1(3), točka (c) |
| — | Člen 2, točki (a) in (b) |
| Člen 1(4), prva in druga alinea | Člen 2, točki (g) in (h) |
| Člen 1(4), tretja alinea | — |
| Člen 1(4), četrta alinea | Člen 2, točka (c) |
| Člen 1(4), peta alinea | Člen 2, točka (d) |
| — | Člen 2, točke (e), (f), (i), (j) in (k) |
| Člen 1(5) | — |
| Člen 2(1) | Člen 4, točka (a) |
| — | Člen 4, točke (b), (c) in (d) |
| Člen 2(2) | — |
| Člen 2(3) | Člen 5, točka (b) |
| Člen 2(4) | Člen 5, točki (b) in (c) |
| Člen 3(1) | Člen 5, točka (a) |
| Člen 3(2) | Člen 5, točki (e) in (f) |
| Člen 3(3) | Člen 5, točka (g) |
| Člen 3(4) | Člen 5, točka (h) |
| — | Člen 6, točka (a) |
| Člen 4, točka (a) | Člen 6, točka (b) |
| Člen 4, točka (b) | Člen 5, točka (d) |
| Člen 5 | Člen 7 |
| Člen 6 | — |
| Člen 7, točka (a) | Člen 3(1), točka (a) |
| Člen 7, točka (b) | Člen 3(1), točka (b) |
| Člen 7, točka (c) | Člen 3(1), točka (c) |
| — | Člen 3(1), točka (d) |
| — | Člen 3(2), (3) in (4) |
| Člen 8(1) | Člen 8(1) |
| Člen 8(2) | Člen 8(2) |
| Člen 9 | — |
| — | Člen 9 |
| Člen 10 | — |
| — | Člen 10(1), (2) in (3) |
| Člen 11 | — |
| Člen 12, točka (a) | Člen 10(4), točka (a) |
| Člen 12, točka (b) | Člen 10(4), točka (b) |
| Člen 12, točka (c) | Člen 10(4), točka (c) |
| Člen 12, točka (d) | Člen 10(4), točka (d) |
| Člen 12, točka (e) | Člen 10(4), točka (e) |
| Člen 12, točka (f) | Člen 10(4), točka (f) |
| Člen 12, točka (g) | — |
| — | Člen 10(4), točke (g), (h), (i) in (j) |
| — | Členi 11, 12, 13, 14 in 15 |
| Člen 13 | Člen 17 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| — | Člen 18 |
| Člen 15 | Člen 19 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Direktiva 92/75/EGS

Ta direktiva

Člen 1(1), uvodno besedilo, prvi stavek

Člen 1(1)

Člen 1(1), uvodno besedilo, drugi stavek

Člen 1(2)

Člen 1(1), prva do sedma alinea

—

Člen 1(2)

—

—

Člen 1(3), točki (a) in (b)

Člen 1(3)

Člen 1(3), točka (c)

—

Člen 2, točki (a) in (b)

Člen 1(4), prva in druga alinea

Člen 2, točki (g) in (h)

Člen 1(4), tretja alinea

—

Člen 1(4), četrta alinea

Člen 2, točka (c)

Člen 1(4), peta alinea

Člen 2, točka (d)

—

Člen 2, točke (e), (f), (i), (j) in (k)

Člen 1(5)

—

Člen 2(1)

Člen 4, točka (a)

—

Člen 4, točke (b), (c) in (d)

Člen 2(2)

—

Člen 2(3)

Člen 5, točka (b)

Člen 2(4)

Člen 5, točki (b) in (c)

Člen 3(1)

Člen 5, točka (a)

Člen 3(2)

Člen 5, točki (e) in (f)

Člen 3(3)

Člen 5, točka (g)

Člen 3(4)

Člen 5, točka (h)

—

Člen 6, točka (a)

Člen 4, točka (a)

Člen 6, točka (b)

Člen 4, točka (b)

Člen 5, točka (d)

Člen 5

Člen 7

Člen 6

—

Člen 7, točka (a)

Člen 3(1), točka (a)

Člen 7, točka (b)

Člen 3(1), točka (b)

Člen 7, točka (c)

Člen 3(1), točka (c)

—

Člen 3(1), točka (d)

—

Člen 3(2), (3) in (4)

Člen 8(1)

Člen 8(1)

Člen 8(2)

Člen 8(2)

Člen 9

—

—

Člen 9

Člen 10

—

—

Člen 10(1), (2) in (3)

Člen 11

—

Člen 12, točka (a)

Člen 10(4), točka (a)

Člen 12, točka (b)

Člen 10(4), točka (b)

Člen 12, točka (c)

Člen 10(4), točka (c)

Člen 12, točka (d)

Člen 10(4), točka (d)

Člen 12, točka (e)

Člen 10(4), točka (e)

Člen 12, točka (f)

Člen 10(4), točka (f)

Člen 12, točka (g)

—

—

Člen 10(4), točke (g), (h), (i) in (j)

—

Členi 11, 12, 13, 14 in 15

Člen 13

Člen 17

Člen 14

Člen 16

—

Člen 18

Člen 15

Člen 19

—

Priloga I

—

Priloga II

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 17. novembra 2008 predložila Svetu in Evropskemu parlamentu predlog prenovitve direktive o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, in kot pravno podlago zanj predlagala člen 95 (1). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 17. novembra 2008 predložila Svetu in Evropskemu parlamentu predlog prenovitve direktive o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, in kot pravno podlago zanj predlagala člen 95 (1).

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 24. marca 2009 (2). Odbor regij mnenja še ni predložil. |
| --- | --- |

2.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 24. marca 2009 (2). Odbor regij mnenja še ni predložil.

| 3. | Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 5. maja 2009 (3) in v njem odobril 60 sprememb. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 5. maja 2009 (3) in v njem odobril 60 sprememb.

| 4. | Svet je 14. aprila mnenje v prvi obravnavi sprejel v skladu s členom 294 PDEU. |
| --- | --- |

4.

Svet je 14. aprila mnenje v prvi obravnavi sprejel v skladu s členom 294 PDEU.

II.   CILJ PREDLOGA

Ta predlog je, skupaj z dvema dodatnima predlogoma (4), del svežnja ukrepov za energetsko učinkovitost, ki ga je Komisija predstavila novembra 2008.

Glavni cilj prenovljenega predloga je razširitev področja uporabe sedanje Direktive 92/75/EGS, ki je omejeno na gospodinjske aparate, s čimer bi se označevanje z nalepkami uporabljalo za vse izdelke, ki vplivajo na rabo energije, vključno z gospodinjskim, komercialnimi in industrijskim sektorjem, in nekatere izdelke, ki ne porabljajo energije, kot so okna, ki lahko pomenijo znaten prihranek energije, ko se uporabljajo ali so nameščena. Pri tem je upoštevan zlasti splošni cilj, tj. izboljšanje energetske učinkovitosti teh izdelkov, s čimer se prispeva k ciljem Skupnosti; ti so: zaščita okolja in preprečevanje podnebnih sprememb v skladu s podnebno-energetskimi cilji EU za leto 2020 glede emisij toplogrednih plinov.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

| 1. | Zaradi natrpanega urnika, ki ne dopušča veliko časa za hitro sprejetje dogovora o tem predlogu, k čemur je pozval Evropski svet, si je Svet že od vsega začetka, še pred začetkom pogajanj s Parlamentom, prizadeval določiti elemente, ki bi bili sprejemljivi za Parlament in Svet, namesto da bi pripravil dokončno dogovorjeno stališče Sveta. Da bi delo pospešili, je bilo ob upoštevanju začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju EU sklenjeno, da se ukrepa v dveh korakih:






  — | sprejetje dogovora o vsebini direktive: po posvetovanju z EP je bil prvi korak zaključen novembra 2009. Coreper je dogovor potrdil 19. novembra 2009, za EP pa ga je v okviru Odbora za industrijo, raziskave in energetiko potrdil predsednik odbora s pismom z dne 2. decembra 2009; |
| --- | --- | --- |

1.

Zaradi natrpanega urnika, ki ne dopušča veliko časa za hitro sprejetje dogovora o tem predlogu, k čemur je pozval Evropski svet, si je Svet že od vsega začetka, še pred začetkom pogajanj s Parlamentom, prizadeval določiti elemente, ki bi bili sprejemljivi za Parlament in Svet, namesto da bi pripravil dokončno dogovorjeno stališče Sveta. Da bi delo pospešili, je bilo ob upoštevanju začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju EU sklenjeno, da se ukrepa v dveh korakih:

—

sprejetje dogovora o vsebini direktive: po posvetovanju z EP je bil prvi korak zaključen novembra 2009. Coreper je dogovor potrdil 19. novembra 2009, za EP pa ga je v okviru Odbora za industrijo, raziskave in energetiko potrdil predsednik odbora s pismom z dne 2. decembra 2009;

| — | sprejetje dogovora o spremembah zaradi začetka veljavnosti PDEU, zlasti glede prilagoditve pravne podlage in določb o komitologiji: po posvetovanju z EP je bil ta drugi korak zaključen marca 2010, pri čemer so bile, kolikor je bilo to mogoče, upoštevane horizontalne rešitve, predvsem kar zadeva posvetovanje s strokovnjaki, izjavo EP, Sveta in Komisije o členu 290 ter izjavo Komisije o obdobju počitnic. Coreper je dogovor potrdil 19. novembra 2009, za EP pa ga je v okviru Odbora za industrijo, raziskave in energetiko potrdil predsednik odbora s pismom z dne 25. marca 2010. |
| --- | --- |

—

sprejetje dogovora o spremembah zaradi začetka veljavnosti PDEU, zlasti glede prilagoditve pravne podlage in določb o komitologiji: po posvetovanju z EP je bil ta drugi korak zaključen marca 2010, pri čemer so bile, kolikor je bilo to mogoče, upoštevane horizontalne rešitve, predvsem kar zadeva posvetovanje s strokovnjaki, izjavo EP, Sveta in Komisije o členu 290 ter izjavo Komisije o obdobju počitnic. Coreper je dogovor potrdil 19. novembra 2009, za EP pa ga je v okviru Odbora za industrijo, raziskave in energetiko potrdil predsednik odbora s pismom z dne 25. marca 2010.

| 2. | V stališču Sveta sta upoštevana oba navedena dogovora. Glavni elementi stališča so: | Določbe o nalepki in obliki nalepke | Svet je kot podlago za format nalepke uporabil sedanjo obliko nalepke z razredi od A do G, dodal pa še tri nove razrede, kar pomeni, da je vseh razredov sedaj sedem, ter uvedel jasno označevanje z ustreznimi barvami na nalepki. Ko bo dodan nov razred, bo barvna lestvica spremenjena. Na ta način je poskrbljeno za jasno vidno in čitljivo obliko nalepke, ki bo za potrošnika brez težav razumljiva, kot je to zahteval EP v prvem delu svoje spremembe št. 70. Svet je poleg tega določil, da se o morebitni prerazvrstitvi izdelkov odloča od primera do primera z ustreznimi delegiranimi akti. V klavzuli o pregledu je Komisija zaprošena, naj do konca leta 2014 oceni, ali je glede na tehnični razvoj in ob upoštevanju tega, ali potrošniki razumejo obliko nalepk, treba določbe o obliki spremeniti. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V stališču Sveta sta upoštevana oba navedena dogovora. Glavni elementi stališča so:

Določbe o nalepki in obliki nalepke

Svet je kot podlago za format nalepke uporabil sedanjo obliko nalepke z razredi od A do G, dodal pa še tri nove razrede, kar pomeni, da je vseh razredov sedaj sedem, ter uvedel jasno označevanje z ustreznimi barvami na nalepki. Ko bo dodan nov razred, bo barvna lestvica spremenjena. Na ta način je poskrbljeno za jasno vidno in čitljivo obliko nalepke, ki bo za potrošnika brez težav razumljiva, kot je to zahteval EP v prvem delu svoje spremembe št. 70. Svet je poleg tega določil, da se o morebitni prerazvrstitvi izdelkov odloča od primera do primera z ustreznimi delegiranimi akti. V klavzuli o pregledu je Komisija zaprošena, naj do konca leta 2014 oceni, ali je glede na tehnični razvoj in ob upoštevanju tega, ali potrošniki razumejo obliko nalepk, treba določbe o obliki spremeniti.

| | Svet je v skladu s spremembo št. 52 tudi poskrbel, da se lahko sprejmejo ukrepi proti nedovoljeni rabi nalepk. |
| --- | --- |

Svet je v skladu s spremembo št. 52 tudi poskrbel, da se lahko sprejmejo ukrepi proti nedovoljeni rabi nalepk.

| | Določbe o oglaševanju
  Svet je deloma upošteval spremembo EP št. 32 in določil, da je treba pri oglaševanju vseh izdelkov, za katere se navajajo informacije o porabi energije ali ceni, vedno vključiti tudi podatek o razredu energetske učinkovitosti. Svet je v celoti sprejel spremembo EP št. 33, kar zadeva obvezne informacije o porabi energije ali sklicevanje na razred energetske učinkovitosti izdelka v tehničnem promocijskem gradivu. |
| --- | --- |

Določbe o oglaševanju

Svet je deloma upošteval spremembo EP št. 32 in določil, da je treba pri oglaševanju vseh izdelkov, za katere se navajajo informacije o porabi energije ali ceni, vedno vključiti tudi podatek o razredu energetske učinkovitosti. Svet je v celoti sprejel spremembo EP št. 33, kar zadeva obvezne informacije o porabi energije ali sklicevanje na razred energetske učinkovitosti izdelka v tehničnem promocijskem gradivu.

| | Določbe o javnih naročilih
  Svet je državam članicam omogočil, da lahko v okviru javnih razpisov zahtevajo izključno izdelke, ki izpolnjujejo merila energetske učinkovitosti, tj. da sodijo v najvišji razred energetske učinkovitosti in dosegajo najvišje ravni zmogljivosti, to pa je deloma v skladu s spremembo št. 40. |
| --- | --- |

Določbe o javnih naročilih

Svet je državam članicam omogočil, da lahko v okviru javnih razpisov zahtevajo izključno izdelke, ki izpolnjujejo merila energetske učinkovitosti, tj. da sodijo v najvišji razred energetske učinkovitosti in dosegajo najvišje ravni zmogljivosti, to pa je deloma v skladu s spremembo št. 40.

- * *

Svet je v želji, da bi se čim prej dosegel dogovor, poleg navedenih glavnih elementov preučil vse spremembe Evropskega parlamenta. Spremembe je sprejel v celoti ali delno, če je bilo to mogoče; v določenih primerih je spremembe smiselno obravnaval v drugem členu ali uvodni izjavi. Svet je tako v svojem stališču

| — | v celoti (v določenih primerih preoblikovane), delno ali smiselno sprejel naslednjih 40 sprememb: 1, 2, 72, 4, 53 + 64, 7, 74, 8–11, 54 + 65, 17–19, 21–23, 25–33, 35, 36, 56 + 68, 38, 40, 43, 70 (prvi del), 50–52; |
| --- | --- |

—

v celoti (v določenih primerih preoblikovane), delno ali smiselno sprejel naslednjih 40 sprememb: 1, 2, 72, 4, 53 + 64, 7, 74, 8–11, 54 + 65, 17–19, 21–23, 25–33, 35, 36, 56 + 68, 38, 40, 43, 70 (prvi del), 50–52;

| — | ni bil pripravljen sprejeti naslednjih 21 sprememb: 3, 5, 12–15, 20, 59, 24, 66, 67, 39, 41–42, 69, 76, 45, 47, 70 (drugi del), 58 + 71. |
| --- | --- |

—

ni bil pripravljen sprejeti naslednjih 21 sprememb: 3, 5, 12–15, 20, 59, 24, 66, 67, 39, 41–42, 69, 76, 45, 47, 70 (drugi del), 58 + 71.

---

(1)  Dok. 15906/08.

(2)  UL C 228, 22.9.2009, str. 90.

(3)  Dok. 9322/09.

(4)  Druga dva predloga v tem svežnju sta naslednja:

| — | osnutek direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (2008/0223 COD); |
| --- | --- |

—

osnutek direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (2008/0223 COD);

| — | Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (UL L 342, 22.12.2009, str. 46). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (UL L 342, 22.12.2009, str. 46).

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 290 PDEU

Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na morebitno prihodnje stališče institucij o izvajanju člena 290 PDEU ali na posamezne zakonodajne akte, ki vsebujejo takšne določbe.

Izjava Komisije

Evropska komisija je seznanjena z mnenjem Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba pri uradnih obvestilih o delegiranih aktih – razen v primerih, ko zakonodajni akt predpisuje nujni postopek – upoštevati obdobja počitnic institucij (zimske in poletne počitnice, evropske volitve) in s tem Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti možnost, da izvajata svoja pooblastila v rokih, določenih v ustreznih zakonodajnih aktih, ter je pripravljena ravnati v skladu s tem.

---

| 12.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 123/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 123/32

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 10/2010 V PRVEM BRANJU

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)

Sprejeto v Svetu 14. aprila 2010

2010/C 123 E/04

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 194(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4) je bila spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje vsebinske spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4) je bila spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje vsebinske spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Učinkovita, preudarna, racionalna in trajnostna poraba energije med drugim velja za naftne derivate, zemeljski plin in trdna goriva, ki so bistveni viri energije, hkrati pa tudi najpomembnejši viri emisij ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(2)

Učinkovita, preudarna, racionalna in trajnostna poraba energije med drugim velja za naftne derivate, zemeljski plin in trdna goriva, ki so bistveni viri energije, hkrati pa tudi najpomembnejši viri emisij ogljikovega dioksida.

| (3) | Stavbe obsegajo 40 % skupne porabe energije v Uniji. Sektor se veča, zaradi česa bi moralo priti tudi do večje porabe energije. Zaradi tega predstavljata zmanjšanje porabe energije in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov. Z ukrepi za zmanjšanje porabe energije v Uniji bi lahko Unija skupaj z večjo rabo energije iz obnovljivih virov spoštovala Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), in izpolnila tako svojo dolgoročno zavezanost za ohranitev svetovnega dviga temperature pod 2 °C kot svojo zavezanost, da do leta 2020 zmanjša skupne emisije toplogrednih plinov za vsaj 20 % glede na vrednosti iz leta 1990 ter za 30 % v primeru, da pride do mednarodnega sporazuma. Manjša poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov imata pomembno vlogo tudi pri spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo, tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na podeželju. |
| --- | --- |

(3)

Stavbe obsegajo 40 % skupne porabe energije v Uniji. Sektor se veča, zaradi česa bi moralo priti tudi do večje porabe energije. Zaradi tega predstavljata zmanjšanje porabe energije in raba energije iz obnovljivih virov v stavbnem sektorju pomembna ukrepa, potrebna za zmanjšanje energetske odvisnosti Unije in emisij toplogrednih plinov. Z ukrepi za zmanjšanje porabe energije v Uniji bi lahko Unija skupaj z večjo rabo energije iz obnovljivih virov spoštovala Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), in izpolnila tako svojo dolgoročno zavezanost za ohranitev svetovnega dviga temperature pod 2 °C kot svojo zavezanost, da do leta 2020 zmanjša skupne emisije toplogrednih plinov za vsaj 20 % glede na vrednosti iz leta 1990 ter za 30 % v primeru, da pride do mednarodnega sporazuma. Manjša poraba energije in večja raba energije iz obnovljivih virov imata pomembno vlogo tudi pri spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo, tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na podeželju.

| (4) | Uravnavanje povpraševanja po energiji je pomembno orodje, ki Uniji omogoča, da vpliva na svetovni energetski trg in s tem na srednjeročno in dolgoročno zanesljivost oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

(4)

Uravnavanje povpraševanja po energiji je pomembno orodje, ki Uniji omogoča, da vpliva na svetovni energetski trg in s tem na srednjeročno in dolgoročno zanesljivost oskrbe z energijo.

| (5) | Evropski svet je marca 2007 poudaril, da je treba v Uniji povečati energetsko učinkovitost, da bi do leta 2020 dosegli cilj zmanjšanja porabe energije Unije za 20 %, ter pozval k natančnemu in hitremu izvajanju prednostnih nalog iz Sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“. V navedenem akcijskem načrtu je opredeljen znaten potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije v stavbnem sektorju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 31. januarja 2008 pozval k okrepitvi določb iz Direktive 2002/91/ES, in večkrat pozval, nazadnje v resoluciji z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike, naj cilj povečanja energetske učinkovitosti za 20 % do leta 2020 postane zavezujoč. Poleg tega so v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (6), določeni zavezujoči nacionalni cilji za zmanjšanje CO2, za katere bo energetska učinkovitost v stavbnem sektorju ključna, v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (7) pa je predvideno spodbujanje energetske učinkovitosti v smislu doseganja obveznega cilja 20 % deleža energije iz obnovljivih virov v skupni porabi energije Unije do leta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je marca 2007 poudaril, da je treba v Uniji povečati energetsko učinkovitost, da bi do leta 2020 dosegli cilj zmanjšanja porabe energije Unije za 20 %, ter pozval k natančnemu in hitremu izvajanju prednostnih nalog iz Sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“. V navedenem akcijskem načrtu je opredeljen znaten potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije v stavbnem sektorju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 31. januarja 2008 pozval k okrepitvi določb iz Direktive 2002/91/ES, in večkrat pozval, nazadnje v resoluciji z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike, naj cilj povečanja energetske učinkovitosti za 20 % do leta 2020 postane zavezujoč. Poleg tega so v Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (6), določeni zavezujoči nacionalni cilji za zmanjšanje CO2, za katere bo energetska učinkovitost v stavbnem sektorju ključna, v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (7) pa je predvideno spodbujanje energetske učinkovitosti v smislu doseganja obveznega cilja 20 % deleža energije iz obnovljivih virov v skupni porabi energije Unije do leta 2020.

| (6) | Evropski svet je marca 2007 s sprejetjem obveznega cilja 20 % deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2020 znova potrdil zavezo Unije k razvoju energije iz obnovljivih virov na ravni Unije. Direktiva 2009/28ES določa skupni okvir za spodbujanje energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je marca 2007 s sprejetjem obveznega cilja 20 % deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2020 znova potrdil zavezo Unije k razvoju energije iz obnovljivih virov na ravni Unije. Direktiva 2009/28ES določa skupni okvir za spodbujanje energije iz obnovljivih virov.

| (7) | Treba je določiti konkretne ukrepe za doseganje velikega neizkoriščenega potenciala energijskih prihrankov pri stavbah in zmanjšanju velikih razlik med rezultati držav članic v tem sektorju. |
| --- | --- |

(7)

Treba je določiti konkretne ukrepe za doseganje velikega neizkoriščenega potenciala energijskih prihrankov pri stavbah in zmanjšanju velikih razlik med rezultati držav članic v tem sektorju.

| (8) | Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energetske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske in lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, varnost in namen uporabe stavbe. |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energetske učinkovitosti stavb bi morali upoštevati klimatske in lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne bi smeli vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, varnost in namen uporabe stavbe.

| (9) | Energetsko učinkovitost stavb bi bilo treba izračunati na podlagi metodologije, ki se na nacionalni in regionalni ravni lahko razlikuje. To poleg toplotnih značilnosti vključuje druge dejavnike, ki imajo vse pomembnejšo vlogo, kot so ogrevalne in klimatske naprave, uporaba energije iz obnovljivih virov, pasivni ogrevalni in hladilni elementi, osenčenje, kakovost zraka v prostoru, primerna naravna svetloba ter zasnova stavbe. Metodologija za izračun energetske učinkovitosti ne bi smela temeljiti le na obdobju, ko je potrebno ogrevanje, ampak bi morala zajemati letno energetsko učinkovitost stavbe. V tej metodologiji bi morali biti upoštevani veljavni evropski standardi. |
| --- | --- |

(9)

Energetsko učinkovitost stavb bi bilo treba izračunati na podlagi metodologije, ki se na nacionalni in regionalni ravni lahko razlikuje. To poleg toplotnih značilnosti vključuje druge dejavnike, ki imajo vse pomembnejšo vlogo, kot so ogrevalne in klimatske naprave, uporaba energije iz obnovljivih virov, pasivni ogrevalni in hladilni elementi, osenčenje, kakovost zraka v prostoru, primerna naravna svetloba ter zasnova stavbe. Metodologija za izračun energetske učinkovitosti ne bi smela temeljiti le na obdobju, ko je potrebno ogrevanje, ampak bi morala zajemati letno energetsko učinkovitost stavbe. V tej metodologiji bi morali biti upoštevani veljavni evropski standardi.

| (10) | Za določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti stavb in elemente stavb so odgovorne izključno države članice. Navedene zahteve bi morale biti določene tako, da se doseže stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije med življenjskim ciklom stavbe, brez poseganja v pravico držav članic, da določijo minimalne zahteve, ki so bolj energetsko učinkovite kot stroškovno optimalne ravni energetske učinkovitosti. Poskrbeti bi bilo treba, da imajo države članice v luči tehničnega napredka možnost redno preverjati svoje minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

(10)

Za določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti stavb in elemente stavb so odgovorne izključno države članice. Navedene zahteve bi morale biti določene tako, da se doseže stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije med življenjskim ciklom stavbe, brez poseganja v pravico držav članic, da določijo minimalne zahteve, ki so bolj energetsko učinkovite kot stroškovno optimalne ravni energetske učinkovitosti. Poskrbeti bi bilo treba, da imajo države članice v luči tehničnega napredka možnost redno preverjati svoje minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb.

| (11) | Glede na cilj stroškovno učinkovitih ali stroškovno optimalnih ravni energetske učinkovitosti je lahko v določenih okoliščinah, na primer v luči klimatskih razlik, upravičeno, da države članice za elemente stavb določijo stroškovno učinkovite ali stroškovno optimalne zahteve, ki bi v praksi omejevale namestitev stavbnih proizvodov, ki ustrezajo standardom, določenim v zakonodaji Unije, če takšne zahteve ne povzročijo neupravičenih tržnih ovir. |
| --- | --- |

(11)

Glede na cilj stroškovno učinkovitih ali stroškovno optimalnih ravni energetske učinkovitosti je lahko v določenih okoliščinah, na primer v luči klimatskih razlik, upravičeno, da države članice za elemente stavb določijo stroškovno učinkovite ali stroškovno optimalne zahteve, ki bi v praksi omejevale namestitev stavbnih proizvodov, ki ustrezajo standardom, določenim v zakonodaji Unije, če takšne zahteve ne povzročijo neupravičenih tržnih ovir.

| (12) | Države članice bi morale pri določanju zahtev glede energetske učinkovitosti za tehnične stavbne sisteme po potrebi uporabiti usklajene instrumente, če so na voljo, predvsem metode testiranja in izračunavanja ter razrede energetske učinkovitosti, razvite v skladu z ukrepi za izvajanje Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (8) in Direktive 2010/9/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2010 (9) o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, da bi zagotovile skladnost s povezanimi spodbudami in bi se kar najbolj izognile morebitni razdrobljenosti trga. |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale pri določanju zahtev glede energetske učinkovitosti za tehnične stavbne sisteme po potrebi uporabiti usklajene instrumente, če so na voljo, predvsem metode testiranja in izračunavanja ter razrede energetske učinkovitosti, razvite v skladu z ukrepi za izvajanje Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (8) in Direktive 2010/9/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2010 (9) o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku, da bi zagotovile skladnost s povezanimi spodbudami in bi se kar najbolj izognile morebitni razdrobljenosti trga.

| (13) | Ta direktiva ne posega v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zato si izraza „spodbude“ iz te direktive ne bi smeli razlagati na način, kot da to pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva ne posega v člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zato si izraza „spodbude“ iz te direktive ne bi smeli razlagati na način, kot da to pomeni državno pomoč.

| (14) | Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti. Države članice bi morale uporabiti ta okvir za primerjavo rezultatov s sprejetimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti. Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za odpravo tega odstopanja. Države članice bi morale ob upoštevanju trenutnih praks in izkušenj pri opredeljevanju tipičnih ekonomskih življenjskih ciklov pripraviti oceno o ekonomskem življenjskem ciklu stavbe ali elementa stavbe. O rezultatih te primerjave in uporabljenih podatkih, na podlagi katerih so bili doseženi, bi bilo treba redno poročati Komisiji. Ta poročila bi morala Komisiji omogočiti, da oceni napredek držav članic pri doseganju stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti in da o njem poroča. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala določiti primerjalni metodološki okvir za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti. Države članice bi morale uporabiti ta okvir za primerjavo rezultatov s sprejetimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti. Če bi bil med izračunanimi stroškovno optimalnimi ravnmi minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti velik razkorak, to je več kot 15 %, bi morale države članice to razliko upravičiti oziroma določiti ustrezne ukrepe za odpravo tega odstopanja. Države članice bi morale ob upoštevanju trenutnih praks in izkušenj pri opredeljevanju tipičnih ekonomskih življenjskih ciklov pripraviti oceno o ekonomskem življenjskem ciklu stavbe ali elementa stavbe. O rezultatih te primerjave in uporabljenih podatkih, na podlagi katerih so bili doseženi, bi bilo treba redno poročati Komisiji. Ta poročila bi morala Komisiji omogočiti, da oceni napredek držav članic pri doseganju stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti in da o njem poroča.

| (15) | Stavbe vplivajo na dolgoročno porabo energije. Zaradi dolgega časovnega obdobja med prenovami obstoječih stavb bi morale nove stavbe in obstoječe stavbe, na katerih poteka večja prenova, izpolnjevati minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, prilagojene lokalnim klimatskim razmeram. Ker se običajno ne raziščejo vse možnosti za uporabo alternativnih sistemov oskrbe z energijo, bi bilo treba za nove stavbe, ne glede na njihovo velikost, preučiti alternativne sisteme oskrbe, v skladu z načelom, da se najprej zagotovi znižanje energetskih potreb za ogrevanje in hlajenje na stroškovno optimalno raven. |
| --- | --- |

(15)

Stavbe vplivajo na dolgoročno porabo energije. Zaradi dolgega časovnega obdobja med prenovami obstoječih stavb bi morale nove stavbe in obstoječe stavbe, na katerih poteka večja prenova, izpolnjevati minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, prilagojene lokalnim klimatskim razmeram. Ker se običajno ne raziščejo vse možnosti za uporabo alternativnih sistemov oskrbe z energijo, bi bilo treba za nove stavbe, ne glede na njihovo velikost, preučiti alternativne sisteme oskrbe, v skladu z načelom, da se najprej zagotovi znižanje energetskih potreb za ogrevanje in hlajenje na stroškovno optimalno raven.

| (16) | Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Zaradi stroškovne učinkovitosti bi moralo biti mogoče omejiti minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti na tiste prenovljene dele, ki so najpomembnejši za energetsko učinkovitost stavbe. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, ali bodo izraz „večja prenova“ opredelile v odstotkih površine ovoja stavbe ali v vrednosti stavbe. Če se država članica odloči za opredelitev večje prenove v vrednosti stavbe, bi se lahko uporabile vrednosti, kot je aktuarska ali trenutna vrednost na podlagi stroškov prenove, brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji. |
| --- | --- |

(16)

Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti. Zaradi stroškovne učinkovitosti bi moralo biti mogoče omejiti minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti na tiste prenovljene dele, ki so najpomembnejši za energetsko učinkovitost stavbe. Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, ali bodo izraz „večja prenova“ opredelile v odstotkih površine ovoja stavbe ali v vrednosti stavbe. Če se država članica odloči za opredelitev večje prenove v vrednosti stavbe, bi se lahko uporabile vrednosti, kot je aktuarska ali trenutna vrednost na podlagi stroškov prenove, brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji.

| (17) | Potrebni so ukrepi za povečanje števila stavb, ki ne izpolnjujejo samo sedanjih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, ampak so tudi bolj energetsko učinkovite, s čimer bi se zmanjšale poraba energije in emisije ogljikovega dioksida. Države članice bi morale zato pripraviti nacionalne načrte za povečanje števila skoraj nič-energijskih stavb, ter o teh načrtih redno poročati Komisiji. |
| --- | --- |

(17)

Potrebni so ukrepi za povečanje števila stavb, ki ne izpolnjujejo samo sedanjih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, ampak so tudi bolj energetsko učinkovite, s čimer bi se zmanjšale poraba energije in emisije ogljikovega dioksida. Države članice bi morale zato pripraviti nacionalne načrte za povečanje števila skoraj nič-energijskih stavb, ter o teh načrtih redno poročati Komisiji.

| (18) | Trenutno se oblikujejo oziroma prilagajajo finančni instrumenti Unije in drugi ukrepi, da bi se spodbudili ukrepi v zvezi z energetsko učinkovitostjo. Med take finančne instrumente na ravni Unije med drugim spadajo Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (10), ki je bila spremenjena, da bi bilo mogoče povečanje naložb v energetsko učinkovita stanovanja; javno-zasebno partnerstvo pri pobudi „Evropske energetsko učinkovite stavbe“ za spodbuditev zelene tehnologije in razvoja energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih in obnovljenih stavbah; pobuda Evropske komisije in Evropske investicijske banke (EIB) za financiranje trajnostne energije, katere namen je med drugim omogočiti naložbe na področju energetske učinkovitosti, in EIB sklad Marguerite: Evropski sklad za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020, Direktiva Sveta 2009/47/ES z dne 5. maja 2009 o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (11); instrument strukturnih skladov in kohezijskega sklada JEREMIE (skupna evropska sredstva za mikro do srednje velika podjetja); finančni mehanizem za energetsko učinkovitost; Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, vključno z drugim Programom inteligentna energija - Evropa II s posebnim poudarkom na odpravljanju tržnih ovir v zvezi z energetsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov prek npr. sistema tehnične pomoči ELENA (evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni); pakt županov; program za podjetništvo in inovativnost; podporni program za politiko inovativnih proizvodov in storitev (ICT) ter sedmi okvirni program za raziskave. Evropska banka za obnovo in razvoj prav tako zagotavlja sredstva za spodbujanje ukrepov, povezanih z energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(18)

Trenutno se oblikujejo oziroma prilagajajo finančni instrumenti Unije in drugi ukrepi, da bi se spodbudili ukrepi v zvezi z energetsko učinkovitostjo. Med take finančne instrumente na ravni Unije med drugim spadajo Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (10), ki je bila spremenjena, da bi bilo mogoče povečanje naložb v energetsko učinkovita stanovanja; javno-zasebno partnerstvo pri pobudi „Evropske energetsko učinkovite stavbe“ za spodbuditev zelene tehnologije in razvoja energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih in obnovljenih stavbah; pobuda Evropske komisije in Evropske investicijske banke (EIB) za financiranje trajnostne energije, katere namen je med drugim omogočiti naložbe na področju energetske učinkovitosti, in EIB sklad Marguerite: Evropski sklad za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020, Direktiva Sveta 2009/47/ES z dne 5. maja 2009 o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (11); instrument strukturnih skladov in kohezijskega sklada JEREMIE (skupna evropska sredstva za mikro do srednje velika podjetja); finančni mehanizem za energetsko učinkovitost; Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, vključno z drugim Programom inteligentna energija - Evropa II s posebnim poudarkom na odpravljanju tržnih ovir v zvezi z energetsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov prek npr. sistema tehnične pomoči ELENA (evropska pomoč, namenjena področju energije na lokalni ravni); pakt županov; program za podjetništvo in inovativnost; podporni program za politiko inovativnih proizvodov in storitev (ICT) ter sedmi okvirni program za raziskave. Evropska banka za obnovo in razvoj prav tako zagotavlja sredstva za spodbujanje ukrepov, povezanih z energetsko učinkovitostjo.

| (19) | Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Uporabiti bi jih bilo treba predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v ukrepe s področja energetske učinkovitosti. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za energetsko učinkovitost, ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom, malim in srednje velikim podjetjem ter podjetjem za energetsko učinkovite storitve. |
| --- | --- |

(19)

Finančne instrumente Unije bi bilo treba uporabiti za praktično izvajanje ciljev te direktive, ne pa da bi s tem nadomestili nacionalne ukrepe. Uporabiti bi jih bilo treba predvsem za zagotovitev ustreznih in inovativnih načinov financiranja, da bi se pospešile naložbe v ukrepe s področja energetske učinkovitosti. Imeli bi lahko pomembno vlogo pri razvoju nacionalnih, regionalnih in lokalnih skladov, instrumentov ali mehanizmov za energetsko učinkovitost, ki nudijo take možnosti financiranja zasebnim lastnikom, malim in srednje velikim podjetjem ter podjetjem za energetsko učinkovite storitve.

| (20) | Da bi bila Komisija ustrezno obveščena, bi morale države članice oblikovati sezname obstoječih in predlaganih ukrepov, vključno s finančnimi, ki jih ta direktiva sicer ne zahteva, vendar pa spodbujajo uresničevanje ciljev te direktive. Med obstoječe in predlagane ukrepe s seznamov držav članic lahko spadajo predvsem ukrepi za zmanjšanje obstoječih pravnih in tržnih ovir ter spodbujanje naložb in/ali druge dejavnosti za povečanje energetske učinkovitosti novih in obstoječih stavb, s čimer bi se morebiti zmanjšalo pomanjkanje energije. Ti ukrepi bi lahko zajemali brezplačno ali subvencionirano tehnično pomoč in svetovanje, neposredne subvencije, sheme subvencioniranih posojil ali posojila z nizkimi obrestnimi merami, sheme pomoči in sheme garancij za posojila, vendar na to niso omejeni. Javni organi in druge institucije, ki pripravljajo navedene ukrepe finančne narave, bi lahko povezali uporabo teh ukrepov z navedeno energetsko učinkovitostjo in priporočili iz energetskih izkaznic. |
| --- | --- |

(20)

Da bi bila Komisija ustrezno obveščena, bi morale države članice oblikovati sezname obstoječih in predlaganih ukrepov, vključno s finančnimi, ki jih ta direktiva sicer ne zahteva, vendar pa spodbujajo uresničevanje ciljev te direktive. Med obstoječe in predlagane ukrepe s seznamov držav članic lahko spadajo predvsem ukrepi za zmanjšanje obstoječih pravnih in tržnih ovir ter spodbujanje naložb in/ali druge dejavnosti za povečanje energetske učinkovitosti novih in obstoječih stavb, s čimer bi se morebiti zmanjšalo pomanjkanje energije. Ti ukrepi bi lahko zajemali brezplačno ali subvencionirano tehnično pomoč in svetovanje, neposredne subvencije, sheme subvencioniranih posojil ali posojila z nizkimi obrestnimi merami, sheme pomoči in sheme garancij za posojila, vendar na to niso omejeni. Javni organi in druge institucije, ki pripravljajo navedene ukrepe finančne narave, bi lahko povezali uporabo teh ukrepov z navedeno energetsko učinkovitostjo in priporočili iz energetskih izkaznic.

| (21) | Da bi omejili obremenitev držav članic glede poročanja, bi moralo biti omogočeno, da se poročila iz te direktive vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (12). Javni sektor v posamezni državi članici bi moral biti vodilen na področju energetske učinkovitosti stavb in bi morali zato nacionalni načrti določiti bolj ambiciozne cilje za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi. |
| --- | --- |

(21)

Da bi omejili obremenitev držav članic glede poročanja, bi moralo biti omogočeno, da se poročila iz te direktive vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (12). Javni sektor v posamezni državi članici bi moral biti vodilen na področju energetske učinkovitosti stavb in bi morali zato nacionalni načrti določiti bolj ambiciozne cilje za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi.

| (22) | Morebitni kupec in najemnik stavbe ali stavbne enote bi morala v energetski izkaznici stavbe dobiti pravilne informacije o energetski učinkovitosti stavbe ter praktične nasvete za izboljšanje te učinkovitosti. Z informacijskimi kampanjami se lahko dodatno spodbudi lastnike ali najemnike k izboljšanju energetske učinkovitosti njihove stavbe ali stavbne enote. Lastnike in najemnike poslovnih stavb bi bilo treba tudi spodbuditi k izmenjavi informacij o dejanski porabi energije, da bi bil zagotovljen dostop do vseh podatkov, na podlagi katerih bi bile sprejete utemeljene odločitve o potrebnih izboljšavah. Energetska izkaznica bi morala poleg tega zagotoviti informacije o dejanskem vplivu ogrevanja in hlajenja na energetske potrebe stavbe, njeni porabi primarne energije in njenih emisijah ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(22)

Morebitni kupec in najemnik stavbe ali stavbne enote bi morala v energetski izkaznici stavbe dobiti pravilne informacije o energetski učinkovitosti stavbe ter praktične nasvete za izboljšanje te učinkovitosti. Z informacijskimi kampanjami se lahko dodatno spodbudi lastnike ali najemnike k izboljšanju energetske učinkovitosti njihove stavbe ali stavbne enote. Lastnike in najemnike poslovnih stavb bi bilo treba tudi spodbuditi k izmenjavi informacij o dejanski porabi energije, da bi bil zagotovljen dostop do vseh podatkov, na podlagi katerih bi bile sprejete utemeljene odločitve o potrebnih izboljšavah. Energetska izkaznica bi morala poleg tega zagotoviti informacije o dejanskem vplivu ogrevanja in hlajenja na energetske potrebe stavbe, njeni porabi primarne energije in njenih emisijah ogljikovega dioksida.

| (23) | Javni organi bi morali biti zgled in bi si morali prizadevati za izvajanje priporočil, vključenih v energetsko izkaznico. Države članice bi morale v nacionalne načrte vključiti ukrepe, s katerimi bi javne organe podprle, da bi čim prej izboljšali energetsko učinkovitost in izvedli priporočila, vključena v energetsko izkaznico, takoj ko bo to mogoče. |
| --- | --- |

(23)

Javni organi bi morali biti zgled in bi si morali prizadevati za izvajanje priporočil, vključenih v energetsko izkaznico. Države članice bi morale v nacionalne načrte vključiti ukrepe, s katerimi bi javne organe podprle, da bi čim prej izboljšali energetsko učinkovitost in izvedli priporočila, vključena v energetsko izkaznico, takoj ko bo to mogoče.

| (24) | Stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in stavbe, v katerih se pogosto zadržuje javnost, bi morale biti vzgled s tem, da kažejo upoštevanje okoljskega in energetskega vidika, in zato bi bilo treba za te stavbe zahtevati redno energetsko certificiranje. Posredovanje informacij o energetski učinkovitosti javnosti bi bilo treba okrepiti z javnim prikazom teh energetskih izkaznic, predvsem v zgradbah določene velikosti, ki jih uporabljajo javni organi ali v katerih se pogosto zadržuje javnost, kot so trgovine, nakupovalni centri, supermarketi, restavracije, gledališča, banke in hoteli. |
| --- | --- |

(24)

Stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in stavbe, v katerih se pogosto zadržuje javnost, bi morale biti vzgled s tem, da kažejo upoštevanje okoljskega in energetskega vidika, in zato bi bilo treba za te stavbe zahtevati redno energetsko certificiranje. Posredovanje informacij o energetski učinkovitosti javnosti bi bilo treba okrepiti z javnim prikazom teh energetskih izkaznic, predvsem v zgradbah določene velikosti, ki jih uporabljajo javni organi ali v katerih se pogosto zadržuje javnost, kot so trgovine, nakupovalni centri, supermarketi, restavracije, gledališča, banke in hoteli.

| (25) | V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave ob konicah porabe, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energetsko ravnovesje. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb. |
| --- | --- |

(25)

V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave ob konicah porabe, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energetsko ravnovesje. Prednost bi morale imeti strategije, s katerimi se izboljšujejo toplotne lastnosti stavb v poletnem obdobju. Zato bi se bilo treba osredotočiti na ukrepe za preprečevanje pregrevanja, kot so senčenje in zadostna toplotna zmogljivost v konstrukciji stavbe, ter nadaljnji razvoj in uporabo pasivnih tehnik hlajenja, predvsem takih, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb.

| (26) | Redno vzdrževanje in pregledovanje ogrevalnih in klimatskih sistemov s strani usposobljenega osebja prispeva skladno s tehničnimi specifikacijami k ohranjanju njihove pravilne nastavitve in na ta način zagotavlja optimalno delovanje z okoljskega, varnostnega in energetskega vidika. Celotni ogrevalni in klimatski sistem bi bilo treba med njegovim življenjskim ciklom in zlasti pred zamenjavo ali nadgradnjo neodvisno ocenjevati v rednih časovnih presledkih. Da bi lastnikom in najemnikom stavb zmanjšale upravno breme, bi si morale države članice prizadevati za čim boljšo povezavo med pregledi in certificiranjem. |
| --- | --- |

(26)

Redno vzdrževanje in pregledovanje ogrevalnih in klimatskih sistemov s strani usposobljenega osebja prispeva skladno s tehničnimi specifikacijami k ohranjanju njihove pravilne nastavitve in na ta način zagotavlja optimalno delovanje z okoljskega, varnostnega in energetskega vidika. Celotni ogrevalni in klimatski sistem bi bilo treba med njegovim življenjskim ciklom in zlasti pred zamenjavo ali nadgradnjo neodvisno ocenjevati v rednih časovnih presledkih. Da bi lastnikom in najemnikom stavb zmanjšale upravno breme, bi si morale države članice prizadevati za čim boljšo povezavo med pregledi in certificiranjem.

| (27) | Skupen pristop k energetski izkaznici stavb in pregledovanju ogrevalnih in klimatskih sistemov, ki ga izvajajo usposobljeni in /ali pooblaščeni strokovnjaki, katerih neodvisnost je treba zagotoviti na podlagi objektivnih kriterijev, bo prispeval k enakim pogojem v zvezi s prizadevanji držav članic glede varčevanja z energijo v stavbah in bo morebitnim lastnikom ali uporabnikom omogočil preglednost glede energetske učinkovitosti na nepremičninskem trgu Unije. Da bi zagotovili kakovost energetskih izkaznic ter pregleda ogrevalnih in klimatskih sistemov v Uniji, bi moral biti v vsaki državi članici vzpostavljen neodvisen nadzorni mehanizem. |
| --- | --- |

(27)

Skupen pristop k energetski izkaznici stavb in pregledovanju ogrevalnih in klimatskih sistemov, ki ga izvajajo usposobljeni in /ali pooblaščeni strokovnjaki, katerih neodvisnost je treba zagotoviti na podlagi objektivnih kriterijev, bo prispeval k enakim pogojem v zvezi s prizadevanji držav članic glede varčevanja z energijo v stavbah in bo morebitnim lastnikom ali uporabnikom omogočil preglednost glede energetske učinkovitosti na nepremičninskem trgu Unije. Da bi zagotovili kakovost energetskih izkaznic ter pregleda ogrevalnih in klimatskih sistemov v Uniji, bi moral biti v vsaki državi članici vzpostavljen neodvisen nadzorni mehanizem.

| (28) | Ker so lokalne in regionalne oblasti ključne za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi, če in kadar je to potrebno in v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov osveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji se lahko tudi spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge. Države članice bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, zasnovi, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energetske učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati. |
| --- | --- |

(28)

Ker so lokalne in regionalne oblasti ključne za uspešno izvajanje te direktive, bi se bilo treba z njimi, če in kadar je to potrebno in v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, posvetovati glede vprašanj načrtovanja, razvoja programov za informiranje in usposabljanje ter programov osveščanja ter glede izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni, ter jih v to vključiti. S takimi posvetovanji se lahko tudi spodbudi priprava ustreznih navodil, v skladu s katerimi izvajajo lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji potrebne naloge. Države članice bi morale arhitektom in načrtovalcem tudi omogočiti, da lahko pri načrtovanju, zasnovi, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjih površin ustrezno preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energetske učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja, ter jih pri tem spodbujati.

| (29) | Inštalaterji in gradbeniki so ključni za uspešno izvajanje te direktive. Zato bi moralo zadostno število inštalaterjev in gradbenikov z usposabljanjem in prek drugih ukrepov pridobiti ustrezno strokovno znanje za nameščanje in vgradnjo energetsko učinkovite tehnologije in tehnologije obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(29)

Inštalaterji in gradbeniki so ključni za uspešno izvajanje te direktive. Zato bi moralo zadostno število inštalaterjev in gradbenikov z usposabljanjem in prek drugih ukrepov pridobiti ustrezno strokovno znanje za nameščanje in vgradnjo energetsko učinkovite tehnologije in tehnologije obnovljivih virov energije.

| (30) | Države članice bi morale upoštevati Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13) glede medsebojnega priznavanja poklicnih strokovnjakov, ki jih obravnava ta direktiva, Komisija pa bi morala še naprej izvajati dejavnosti iz programa Inteligentna energija Evropa v zvezi s smernicami in priporočili za standarde usposabljanja takšnih poklicnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi morale upoštevati Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (13) glede medsebojnega priznavanja poklicnih strokovnjakov, ki jih obravnava ta direktiva, Komisija pa bi morala še naprej izvajati dejavnosti iz programa Inteligentna energija Evropa v zvezi s smernicami in priporočili za standarde usposabljanja takšnih poklicnih strokovnjakov.

| (31) | Zaradi večje preglednosti energetske učinkovitosti na trgu Unije z nestanovanjskimi nepremičninami bi bilo treba določiti enotne pogoje za prostovoljno skupno shemo certificiranja za energetsko učinkovitost nestanovanjskih stavb. V skladu s členom 291 PDEU se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi večje preglednosti energetske učinkovitosti na trgu Unije z nestanovanjskimi nepremičninami bi bilo treba določiti enotne pogoje za prostovoljno skupno shemo certificiranja za energetsko učinkovitost nestanovanjskih stavb. V skladu s členom 291 PDEU se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja.

| (32) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte v zvezi s prilagoditvijo določenih delov splošnega okvira iz Priloge I tehničnemu napredku in določitvijo metodološkega okvira za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(32)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte v zvezi s prilagoditvijo določenih delov splošnega okvira iz Priloge I tehničnemu napredku in določitvijo metodološkega okvira za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (33) | Ker cilja te direktive, to je večje energetske učinkovitosti stavb, zaradi zapletenosti stavbnega sektorja in nesposobnosti nacionalnih stanovanjskih trgov, da se ustrezno spopadejo z izzivi energetske učinkovitosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(33)

Ker cilja te direktive, to je večje energetske učinkovitosti stavb, zaradi zapletenosti stavbnega sektorja in nesposobnosti nacionalnih stanovanjskih trgov, da se ustrezno spopadejo z izzivi energetske učinkovitosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (34) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2002/91/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(34)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi z Direktivo 2002/91/ES. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena z navedeno direktivo.

| (35) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe Direktive 2002/91/ES. |
| --- | --- |

(35)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno pravo in za začetek uporabe Direktive 2002/91/ES.

| (36) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (15), se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (15), se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

1.   Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev in stroškovne učinkovitosti spodbuja izboljšanje energetske učinkovitosti stavb v Uniji.

2.   Ta direktiva določa zahteve v zvezi z:

| (a) | skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energetske učinkovitosti stavb in stavbnih enot; |
| --- | --- |

(a)

skupnim splošnim okvirom metodologije za izračunavanje celovite energetske učinkovitosti stavb in stavbnih enot;

| (b) | uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot; |
| --- | --- |

(b)

uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih stavb in novih stavbnih enot;

| (c) | uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti:






  (i) | obstoječih stavb, stavbnih enot ali elementov stavb, na katerih potekajo velika prenovitvena dela; |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti:

(i)

obstoječih stavb, stavbnih enot ali elementov stavb, na katerih potekajo velika prenovitvena dela;

| (ii) | elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energetsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadomestijo z boljšimi ali zamenjajo; in |
| --- | --- |

(ii)

elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in imajo znaten vpliv na energetsko učinkovitost ovoja stavbe, kadar se ti nadomestijo z boljšimi ali zamenjajo; in

| (iii) | tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni; |
| --- | --- |

(iii)

tehničnih stavbnih sistemov, kadar so ti vgrajeni, zamenjani ali nadgrajeni;

| (d) | nacionalnimi načrti za povečanje števila skoraj nič-energijskih stavb; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnimi načrti za povečanje števila skoraj nič-energijskih stavb;

| (e) | energetskim certificiranjem stavb ali stavbnih enot; |
| --- | --- |

(e)

energetskim certificiranjem stavb ali stavbnih enot;

| (f) | rednimi pregledi ogrevalnih in klimatskih sistemov v stavbah; ter |
| --- | --- |

(f)

rednimi pregledi ogrevalnih in klimatskih sistemov v stavbah; ter

| (g) | neodvisnimi nadzornimi sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu. |
| --- | --- |

(g)

neodvisnimi nadzornimi sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu.

3.   Zahteve, določene v tej direktivi, so minimalne zahteve in nobeni od držav članic ne preprečujejo ohranjanja ali uvedbe strožjih ukrepov. Takšni ukrepi so združljivi s Pogodbo. Ukrepi se uradno sporočijo Komisiji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „stavba“ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev; |
| --- | --- |

1.

„stavba“ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev;

| 2. | „skoraj nič-energijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energetsko učinkovitostjo, določeno v skladu s Prilogo I. Za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije bi v zelo veliki meri morala zadostovati energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini; |
| --- | --- |

2.

„skoraj nič-energijska stavba“ pomeni stavbo z zelo visoko energetsko učinkovitostjo, določeno v skladu s Prilogo I. Za skoraj nič potrebne energije oziroma zelo majhno količino potrebne energije bi v zelo veliki meri morala zadostovati energija iz obnovljivih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, proizvedeno na kraju samem ali v bližini;

| 3. | „tehnični stavbni sistem“ pomeni tehnično opremo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo, razsvetljavo, ali kombinacijo teh namenov, stavbe ali stavbne enote; |
| --- | --- |

3.

„tehnični stavbni sistem“ pomeni tehnično opremo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo, razsvetljavo, ali kombinacijo teh namenov, stavbe ali stavbne enote;

| 4. | „energetska učinkovitost stavbe“ pomeni izračunano ali izmerjeno količino energije, potrebno za zadovoljevanje potreb po energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe, ki med drugim vključuje energijo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo in razsvetljavo; |
| --- | --- |

4.

„energetska učinkovitost stavbe“ pomeni izračunano ali izmerjeno količino energije, potrebno za zadovoljevanje potreb po energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe, ki med drugim vključuje energijo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo in razsvetljavo;

| 5. | „primarna energija“ pomeni energijo iz obnovljivih in neobnovljivih virov, ki ni bila pretvorjena ali spremenjena; |
| --- | --- |

5.

„primarna energija“ pomeni energijo iz obnovljivih in neobnovljivih virov, ki ni bila pretvorjena ali spremenjena;

| 6. | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, predvsem vetra, sonca, aerotermalne, geotermalne, hidrotermalne energije in energije oceanov, vodne energije, biomase, deponijskega plina, plina iz komunalnih čistilnih naprav in bioplinov; |
| --- | --- |

6.

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov, predvsem vetra, sonca, aerotermalne, geotermalne, hidrotermalne energije in energije oceanov, vodne energije, biomase, deponijskega plina, plina iz komunalnih čistilnih naprav in bioplinov;

| 7. | „ovoj stavbe“ pomeni vgrajene elemente stavbe, ki ločujejo njeno notranjost od zunanjega okolja; |
| --- | --- |

7.

„ovoj stavbe“ pomeni vgrajene elemente stavbe, ki ločujejo njeno notranjost od zunanjega okolja;

| 8. | „stavbna enota“ pomeni del, nadstropje ali stanovanje znotraj stavbe, ki je namenjen ali spremenjen za ločeno uporabo; |
| --- | --- |

8.

„stavbna enota“ pomeni del, nadstropje ali stanovanje znotraj stavbe, ki je namenjen ali spremenjen za ločeno uporabo;

| 9. | „element stavbe“ pomeni tehnični stavbni sistem ali element ovoja stavbe; |
| --- | --- |

9.

„element stavbe“ pomeni tehnični stavbni sistem ali element ovoja stavbe;

| 10. | „večja prenova“ pomeni prenovo stavbe, kjer:






  (a) | skupni stroški prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov presegajo 25 % vrednosti stavbe brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji, ali |
| --- | --- | --- |

10.

„večja prenova“ pomeni prenovo stavbe, kjer:

(a)

skupni stroški prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov presegajo 25 % vrednosti stavbe brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji, ali

| (b) | se prenavlja več kot 25 % površine ovoja stavbe. |
| --- | --- |

(b)

se prenavlja več kot 25 % površine ovoja stavbe.

Države članice lahko izbirajo med možnostjo (a) ali (b);

| 11. | „evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde, in je dostopen javnosti; |
| --- | --- |

11.

„evropski standard“ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde, in je dostopen javnosti;

| 12. | „energetska izkaznica“ pomeni potrdilo, ki ga priznava država članica ali pravna oseba, ki jo ta določi, in v katerem je navedena energetska učinkovitost stavbe ali stavbne enote, izračunana po metodologiji, sprejeti v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

12.

„energetska izkaznica“ pomeni potrdilo, ki ga priznava država članica ali pravna oseba, ki jo ta določi, in v katerem je navedena energetska učinkovitost stavbe ali stavbne enote, izračunana po metodologiji, sprejeti v skladu s členom 3;

| 13. | „soproizvodnja“ pomeni postopek sočasne proizvodnje toplote ter električne in/ali mehanske energije; |
| --- | --- |

13.

„soproizvodnja“ pomeni postopek sočasne proizvodnje toplote ter električne in/ali mehanske energije;

| 14. | „stroškovno optimalna raven“ pomeni raven energetske učinkovitosti, ki vodi v najnižje stroške med ocenjenim ekonomskim življenjskim ciklom, pri čemer:






  (a) | se najnižji stroški določijo ob upoštevanju stroškov naložb, povezanih z energijo, stroškov vzdrževanja in operativnih stroškov (vključno s stroški energije, energijskimi prihranki, kategorijo zadevne stavbe in zaslužki od proizvedene energije), kjer je to primerno, in stroškov odstranjevanja, kjer je to primerno; in |
| --- | --- | --- |

14.

„stroškovno optimalna raven“ pomeni raven energetske učinkovitosti, ki vodi v najnižje stroške med ocenjenim ekonomskim življenjskim ciklom, pri čemer:

(a)

se najnižji stroški določijo ob upoštevanju stroškov naložb, povezanih z energijo, stroškov vzdrževanja in operativnih stroškov (vključno s stroški energije, energijskimi prihranki, kategorijo zadevne stavbe in zaslužki od proizvedene energije), kjer je to primerno, in stroškov odstranjevanja, kjer je to primerno; in

| (b) | vsaka država članica določi ocenjeni ekonomski življenjski cikel. Nanaša se na preostali ocenjeni ekonomski življenjski cikel stavbe, če so zahteve glede energetske učinkovitosti določene za stavbo kot celoto, ali na ocenjeni ekonomski življenjski cikel elementa stavbe, če so zahteve glede energetske učinkovitosti določene za elemente stavbe. |
| --- | --- |

(b)

vsaka država članica določi ocenjeni ekonomski življenjski cikel. Nanaša se na preostali ocenjeni ekonomski življenjski cikel stavbe, če so zahteve glede energetske učinkovitosti določene za stavbo kot celoto, ali na ocenjeni ekonomski življenjski cikel elementa stavbe, če so zahteve glede energetske učinkovitosti določene za elemente stavbe.

Stroškovno optimalna raven se nahaja v območju ravni učinkovitosti, kjer je analiza stroškov in koristi, izračunana med ocenjenim ekonomskim življenjskim ciklom, pozitivna;

| 15. | „klimatski sistem“ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev obdelave zraka v zaprtih prostorih, v katerih je temperaturo mogoče nadzorovati oziroma znižati; |
| --- | --- |

15.

„klimatski sistem“ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev obdelave zraka v zaprtih prostorih, v katerih je temperaturo mogoče nadzorovati oziroma znižati;

| 16. | „kotel“ pomeni sklop telesa kotla in gorilca, ki je namenjen prenosu pri zgorevanju sproščene toplote na tekočino; |
| --- | --- |

16.

„kotel“ pomeni sklop telesa kotla in gorilca, ki je namenjen prenosu pri zgorevanju sproščene toplote na tekočino;

| 17. | „nazivna izhodna moč“ pomeni maksimalno toplotno moč, izraženo v kW, za katero proizvajalec navede in zagotavlja, da jo je mogoče ob doseganju izkoristka, ki ga navede, doseči med neprekinjenim delovanjem; |
| --- | --- |

17.

„nazivna izhodna moč“ pomeni maksimalno toplotno moč, izraženo v kW, za katero proizvajalec navede in zagotavlja, da jo je mogoče ob doseganju izkoristka, ki ga navede, doseči med neprekinjenim delovanjem;

| 18. | „toplotna črpalka“ pomeni stroj, napravo ali sistem, ki prenaša toploto iz naravnega okolja (zrak, voda ali zemlja) v stavbo ali za uporabo v industriji s preusmeritvijo naravnega toka toplote, tako da potuje od nižje k višji temperaturi. Pri povratnih toplotnih črpalkah je možno tudi prehajanje toplote iz stavbe v naravno okolje; |
| --- | --- |

18.

„toplotna črpalka“ pomeni stroj, napravo ali sistem, ki prenaša toploto iz naravnega okolja (zrak, voda ali zemlja) v stavbo ali za uporabo v industriji s preusmeritvijo naravnega toka toplote, tako da potuje od nižje k višji temperaturi. Pri povratnih toplotnih črpalkah je možno tudi prehajanje toplote iz stavbe v naravno okolje;

| 19. | „daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali lokacij za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje. |
| --- | --- |

19.

„daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplote v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali lokacij za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje.

Člen 3

Sprejetje metodologije za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb

Države članice uporabljajo metodologijo za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb v skladu s skupnim splošnim okvirom, določenim v Prilogi I.

Ta metodologija se sprejme na nacionalni ali regionalni ravni.

Člen 4

Določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb ali stavbnih enot določene tako, da se dosežejo stroškovno optimalne ravni. Energetska učinkovitost se izračuna v skladu z metodologijo iz člena 3. Stroškovno optimalne ravni se izračunajo v skladu s primerjalnim metodološkim okvirjem iz člena 5, ko bo okvir na voljo.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri zamenjavi ali nadgradnji elementov stavbe, da bi se dosegla stroškovno optimalna raven, določene minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti elementov stavbe, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energetsko učinkovitost ovoja stavbe.

Pri določanju zahtev lahko države članice razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb.

Te zahteve upoštevajo splošne notranje klimatske pogoje, da ne pride do možnih negativnih učinkov, kot je neustrezno prezračevanje, in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.

Državi članici ni treba določiti tistih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, ki med ocenjenim ekonomskim življenjskim ciklom niso stroškovno učinkovite.

Minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti se ponovno pregleda v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let, in se jih z namenom upoštevanja tehničnega napredka na področju gradbeništva po potrebi posodobi.

2.   Države članice se lahko odločijo, da ne bodo določile ali uporabljale zahtev iz odstavka 1 za naslednje kategorije stavb:

| (a) | stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje določenih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled; |
| --- | --- |

(a)

stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje določenih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihovo značilnost ali izgled;

| (b) | stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti;

| (c) | začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

(c)

začasne objekte s časom uporabe dveh let ali manj, industrijske komplekse, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v nacionalnem sektorskem sporazumu o energetski učinkovitosti;

| (d) | stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo, s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe; |
| --- | --- |

(d)

stanovanjske stavbe, ki so uporabljene ali namenjene za uporabo, krajšo od štirih mesecev na leto, ali pa za omejeno letno uporabo, s pričakovano porabo energije manj kot 25 % celoletne porabe;

| (e) | samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2. |
| --- | --- |

(e)

samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m2.

Člen 5

Izračunavanje stroškovno optimalnih ravniminimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti

1.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 23, 24 in 25 do 30. junija 2011 določi primerjalni metodološki okvir za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb in elementov stavb.

Primerjalni metodološki okvir se določi v skladu s Prilogo III, pri tem pa se razlikuje med novimi in obstoječimi stavbami ter različnimi kategorijami stavb.

2.   Države članice izračunajo stroškovno optimalne ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti z uporabo primerjalnega metodološkega okvira, določenega v skladu z odstavkom 1, in ustreznih parametrov, kot so klimatske razmere in dejanska dostopnost energetske infrastrukture, ter primerjajo rezultate tega izračuna z veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti.

Države članice Komisiji poročajo o vseh podatkih in predpostavkah, uporabljenih za navedene izračune, in o rezultatih teh izračunov. Poročilo se lahko vključi v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES. Države članice predložijo Komisiji ta poročila v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od petih let. Prvo poročilo se predloži do 30. junija 2012.

3.   Če rezultat primerjave, izvedene v skladu z odstavkom 2, pokaže, da so minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti energetsko bistveno manj učinkovite od stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, zadevna država članica Komisiji to razliko pisno utemelji v poročilu iz odstavka 2 in v primeru, da te vrzeli ni mogoče utemeljiti, poročilu priloži načrt, v katerem opredeli ustrezne korake, s katerimi naj bi do naslednjega pregleda zahtev glede energetske učinkovitosti, kakor je določeno v členu 4(1), znatno zmanjšala vrzel.

4.   Komisija objavi poročilo o napredku držav članic pri doseganju stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti.

Člen 6

Nove stavbe

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da nove stavbe izpolnjujejo minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, določene v skladu s členom 4.

Pri novih stavbah države članice zagotovijo, da se pred začetkom gradnje preuči in upošteva tehnično, okoljsko in ekonomsko izvedljivost visoko-učinkovitih alternativnih sistemov, če so le-ti na voljo, kot so navedeni v naslednjem seznamu:

| (a) | decentralizirani sistemi oskrbe z energijo na podlagi energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

decentralizirani sistemi oskrbe z energijo na podlagi energije iz obnovljivih virov;

| (b) | soproizvodnja; |
| --- | --- |

(b)

soproizvodnja;

| (c) | daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, zlasti če popolnoma ali deloma temelji na energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(c)

daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, zlasti če popolnoma ali deloma temelji na energiji iz obnovljivih virov;

| (d) | toplotne črpalke. |
| --- | --- |

(d)

toplotne črpalke.

2.   Države članice zagotovijo, da je analiza alternativnih sistemov iz odstavka 1 dokumentirana in na voljo za preverjanje.

3.   Navedena analiza alternativnih sistemov je lahko izvedena za posamezne stavbe, skupino podobnih stavb ali stavbe enakega tipa na istem območju. Za skupne ogrevalne in hladilne sisteme je lahko analiza izvedena za vse stavbe, ki so na istem območju priključene na sistem.

Člen 7

Obstoječe stavbe

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb energetska učinkovitost stavbe ali njenih prenovljenih delov, z namenom izpolnitve minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, določenih v skladu s členom 4, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša.

Navedene zahteve veljajo za prenovljeno stavbo ali stavbno enoto kot celoto. Poleg tega oziroma namesto tega lahko zahteve veljajo za prenovljene elemente stavb.

Države članice poleg tega sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pri nadgradnji ali zamenjavi elementov stavb, ki so del ovoja stavbe in precej vplivajo na energetsko učinkovitost ovoja stavbe, izpolnjene minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo.

Države članice določijo te minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v skladu s členom 4.

Države članice spodbujajo, da se pri večji prenovi stavb preučijo in upoštevajo visoko učinkoviti alternativni sistemi iz člena 6(1), če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo.

Člen 8

Tehnični stavbni sistemi

1.   Države članice z namenom čim boljše energijske izrabe tehničnih stavbnih sistemov določijo zahteve za sisteme glede celotne energetske učinkovitosti, pravilne namestitve, ustrezne velikosti, prilagoditve in nadzora tehničnih stavbnih sistemov, ki se namestijo v obstoječe stavbe. Države članice lahko te zahteve uporabljajo tudi za sisteme v novih stavbah.

Zahteve za sisteme se določijo za nove tehnične stavbne sisteme, njihovo nadomestitev in nadgradnjo, uporabljajo pa se, če so tehnično, ekonomsko in funkcionalno izvedljive.

Zahteve za sisteme zajemajo vsaj naslednje:

| (a) | ogrevalne sisteme; |
| --- | --- |

(a)

ogrevalne sisteme;

| (b) | sisteme tople vode; |
| --- | --- |

(b)

sisteme tople vode;

| (c) | klimatske sisteme; |
| --- | --- |

(c)

klimatske sisteme;

| (d) | velike prezračevalne sisteme; |
| --- | --- |

(d)

velike prezračevalne sisteme;

ali kombinacijo takšnih sistemov.

2.   Države članice spodbujajo uvajanje pametnih merilnih sistemov pri gradnji ali večji prenovi stavb in obenem zagotovijo, da je ta spodbuda v skladu s točko 2 Priloge I k Direktivi 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (16). Države članice lahko, kjer je to ustrezno, spodbujajo tudi namestitev aktivnih nadzornih sistemov, kot so avtomatizirani sistemi in sistemi za nadzor in spremljanje, katerih namen je prihranek energije.

Člen 9

Skoraj nič-energijske stavbe

1.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so do 31. decembra 2020 vse nove stavbe skoraj nič-energijske stavbe; in |
| --- | --- |

(a)

so do 31. decembra 2020 vse nove stavbe skoraj nič-energijske stavbe; in

| (b) | so po 31. decembru 2018 nove stavbe, ki jih javni organi uporabljajo kot lastniki, zagotovijo, da so to skoraj nič-energijske stavbe. |
| --- | --- |

(b)

so po 31. decembru 2018 nove stavbe, ki jih javni organi uporabljajo kot lastniki, zagotovijo, da so to skoraj nič-energijske stavbe.

Države članice pripravijo nacionalne načrte za povečanje števila skoraj nič-energijskih stavb. V te nacionalne načrte so lahko vključeni cilji, ki se razlikujejo glede na kategorijo stavbe.

2.   Države članice nadalje po vodilnem zgledu javnega sektorja oblikujejo politike in sprejmejo ukrepe, kot je določanje ciljev, da bi spodbudile preoblikovanje stavb, ki se obnavljajo, v skoraj nič-energijske stavbe, ter o tem obvestijo Komisijo v nacionalnih načrtih iz odstavka 1.

3.   Nacionalni načrti med drugim vključujejo naslednje elemente:

| (a) | podrobna obrazložitev prenosa opredelitev skoraj nič-energijskih stavb v prakso, ki ga pripravijo države članice, in v katerem so upoštevane nacionalne, regionalne ali lokalne pogoje, skupaj z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/m2 na leto. Količniki primarne energije, uporabljeni za določitev porabe primarne energije, lahko temeljijo na nacionalnih ali regionalnih letnih povprečnih vrednostih, v njih pa so lahko upoštevani ustrezni evropski standardi; |
| --- | --- |

(a)

podrobna obrazložitev prenosa opredelitev skoraj nič-energijskih stavb v prakso, ki ga pripravijo države članice, in v katerem so upoštevane nacionalne, regionalne ali lokalne pogoje, skupaj z numeričnim indikatorjem porabe primarne energije v kWh/m2 na leto. Količniki primarne energije, uporabljeni za določitev porabe primarne energije, lahko temeljijo na nacionalnih ali regionalnih letnih povprečnih vrednostih, v njih pa so lahko upoštevani ustrezni evropski standardi;

| (b) | vmesne cilje za izboljšanje energetske učinkovitosti novih stavb do leta 2015 za pripravo na izvajanje odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

vmesne cilje za izboljšanje energetske učinkovitosti novih stavb do leta 2015 za pripravo na izvajanje odstavka 1;

| (c) | informacije o politikah ter finančnih ali drugih ukrepih, sprejetih v okviru odstavkov 1 in 2, za spodbujanje skoraj nič-energijskih stavb, vključno s podrobnostmi o nacionalnih zahtevah in ukrepih v zvezi z uporabo energije iz obnovljivih virov v novih stavbah in obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, določenih v skladu s členom 13(4) Direktive 2009/28/ES ter členov 6 in 7 te direktive. |
| --- | --- |

(c)

informacije o politikah ter finančnih ali drugih ukrepih, sprejetih v okviru odstavkov 1 in 2, za spodbujanje skoraj nič-energijskih stavb, vključno s podrobnostmi o nacionalnih zahtevah in ukrepih v zvezi z uporabo energije iz obnovljivih virov v novih stavbah in obstoječih stavbah, na katerih poteka večja prenova, določenih v skladu s členom 13(4) Direktive 2009/28/ES ter členov 6 in 7 te direktive.

4.   Komisija oceni nacionalne načrte iz odstavka 1, zlasti ustreznost ukrepov, ki so jih države članice predvidele za dosego ciljev te direktive. Komisija lahko ob upoštevanju načela subsidiarnosti zahteva dodatne posebne informacije glede zahtev iz odstavkov 1, 2 in 3. V navedenem primeru zadevna država članica zahtevano informacijo predloži v devetih mesecih po zahtevi Komisije ali pa v tem roku predlaga spremembe. Komisija lahko po koncu ocenjevanja izda priporočilo.

5.   Komisija do 31. decembra 2012 in nato vsaka tri leta objavi poročilo o napredku držav članic pri povečanju števila skoraj nič-energijskih stavb. Komisija na podlagi tega poročila oblikuje akcijski načrt in po potrebi predlaga ukrepe za povečanje števila teh stavb ter spodbuja najboljše prakse v zvezi stroškovno učinkovito spremembo obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe.

6.   Države članice se lahko odločijo, da v utemeljenih posameznih primerih, v katerih je analiza stroškov in koristi med ocenjenim ekonomskim življenjskim ciklom negativna, ne bodo upoštevale zahtev iz točk (a) in (b) odstavka 1. Države članice obvestijo Komisijo o načelih iz zadevnih zakonodajnih ureditev.

Člen 10

Finančne spodbude in tržne ovire

1.   Ob upoštevanju pomembnosti, da se zagotovijo ustrezno financiranje in drugi instrumenti za pospešitev energetske učinkovitosti stavb in prehoda na skoraj nič-energijske stavbe, države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi v luči nacionalnih okoliščin preučile najsmotrnejše izmed teh instrumentov.

2.   Države članice do 30. junija 2011 oblikujejo seznam obstoječih in po potrebi predlaganih ukrepov in instrumentov, vključno s finančnimi, ki v skladu s to direktivo sicer niso predpisani, vendar pa spodbujajo uresničevanje ciljev te direktive.

Države članice ta seznam posodobijo vsaka tri leta. Države članice posredujejo te sezname Komisiji, kar lahko storijo tako, da jih vključijo v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

3.   Komisija za podporo izvajanja te direktive pregleda učinkovitost obstoječih in predlaganih ukrepov iz seznama, navedenih v odstavku 2, in učinkovitost zadevnih instrumentov Unije. Na podlagi navedenega pregleda lahko Komisija ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti svetuje ali da priporočila glede določenih nacionalnih shem in usklajevanja z Unijo in mednarodnimi finančnimi institucijami. Komisija lahko rezultate pregleda in morebitne nasvete ali priporočila vključi v poročilo o nacionalnih načrtih o energetski učinkovitosti iz člena 14(5) Direktive 2006/32/ES.

4.   Na prošnjo držav članic Komisija po potrebi pomaga državam članicam pri pripravi nacionalnih ali regionalnih programov finančne podpore za povečanje energetske učinkovitosti v - predvsem obstoječih - stavbah, tako da podpira izmenjavo najboljših praks med pristojnimi nacionalnimi ali regionalnimi oblastmi ali organi.

5.   Z namenom izboljšanja financiranja v podporo izvajanju te direktive Komisija ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti, po možnosti do leta 2011, pripravi analizo zlasti o:

| (a) | učinkovitosti in ustrezni višini sredstev iz strukturnih skladov in okvirnih programov za povečanje energetske učinkovitosti stavb, predvsem stanovanjskih, in dejansko porabljenih tovrstnih sredstvih; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitosti in ustrezni višini sredstev iz strukturnih skladov in okvirnih programov za povečanje energetske učinkovitosti stavb, predvsem stanovanjskih, in dejansko porabljenih tovrstnih sredstvih;

| (b) | učinkovitosti uporabe sredstev EIB in drugih javnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitosti uporabe sredstev EIB in drugih javnih finančnih institucij;

| (c) | usklajenosti financiranja Unije in nacionalnega financiranja ter drugih oblik pomoči, ki lahko delujejo kot vzvod za pospešitev naložb na področje energetske učinkovitosti, ter o zadostnosti teh sredstev za doseganje ciljev Unije. |
| --- | --- |

(c)

usklajenosti financiranja Unije in nacionalnega financiranja ter drugih oblik pomoči, ki lahko delujejo kot vzvod za pospešitev naložb na področje energetske učinkovitosti, ter o zadostnosti teh sredstev za doseganje ciljev Unije.

Komisija lahko na podlagi te analize in v skladu z večletnim finančnim okvirom Evropskemu parlamentu in Svetu naknadno predloži predloge o instrumentih Unije, če je to po njenem mnenju potrebno.

6.   Države članice pri zagotavljanju spodbud za gradnjo ali večjo prenovo stavb upoštevajo stroškovno optimalne ravni energetske učinkovitosti.

7.   Določbe te direktive državam članicam ne preprečujejo, da zagotovijo spodbude za nove stavbe, prenovo ali elemente stavb, ki presegajo stroškovno optimalne ravni.

Člen 11

Energetske izkaznice

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energetske učinkovitosti stavb. Energetska izkaznica vključuje energetsko učinkovitost stavbe in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali stavbnih enot omogočili primerjavo in oceno njene energetske učinkovitosti.

Energetska izkaznica lahko vsebuje dodatne informacije, kot so letna poraba energije za nestanovanjske stavbe ali odstotek energije iz obnovljivih virov v skupni porabi energije.

2.   Energetska izkaznica vključuje priporočila za stroškovno optimalne ali stroškovno učinkovite izboljšave energetske učinkovitosti stavbe ali stavbnih enot, razen če ni omembe vrednih možnosti za tako izboljšavo, v primerjavi z veljavnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti.

Priporočila iz energetske izkaznice zajemajo:

| (a) | ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov; in |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov; in

| (b) | ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za posamezne elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov.

3.   Priporočila, vključena v energetsko izkaznico, morajo biti za posamezno stavbo tehnično izvedljiva in z njimi se lahko oceni dolžina obdobja odplačevanja ali stroškovne ugodnosti med ekonomskim življenjskim ciklom te stavbe.

4.   V energetski izkaznici je navedeno, kje lahko lastnik ali najemnik prejme podrobnejše informacije tudi o stroškovni učinkovitosti priporočil iz energetske izkaznice. Ocena stroškovne učinkovitosti temelji na standardnih pogojih, kot so ocena prihrankov energije, osnovne cene energije in predhodna ocena stroškov. Poleg tega vsebuje informacije o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za izvajanje priporočil. Lastniku ali najemniku se lahko zagotovijo tudi dodatne informacije o sorodnih temah, kot so energetski pregledi ali finančne in druge spodbude ter možnosti financiranja.

5.   Države članice ob upoštevanju nacionalnih predpisov spodbujajo javne organe, naj upoštevajo vodilno vlogo, ki bi jo morale imeti na področju energetske učinkovitosti stavb, med drugim z izvajanjem priporočil, vključenih v energetsko izkaznico, izdano za stavbo v njihovi lasti, tekom obdobja veljavnosti te izkaznice.

6.   Certificiranje stavbnih enot lahko temelji na:

| (a) | skupnem certificiranju celotne stavbe; ali |
| --- | --- |

(a)

skupnem certificiranju celotne stavbe; ali

| (b) | oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energetskimi značilnostmi v isti stavbi. |
| --- | --- |

(b)

oceni druge primerljive stavbne enote z enakimi energetskimi značilnostmi v isti stavbi.

7.   Certificiranje enodružinskih hiš lahko temelji na oceni druge primerljive stavbe podobne zasnove in velikosti s podobno dejansko kakovostjo energetske učinkovitosti, če za takšno ujemanje lahko jamči strokovnjak, ki izda energetsko izkaznico.

8.   Veljavnost energetske izkaznice ne sme biti daljša od 10 let.

9.   Komisija do leta 2011 v posvetovanju z ustreznimi sektorji sprejme prostovoljno skupno shemo certificiranja Evropske unije za energetsko učinkovitost nestanovanjskih stavb. Navedeni ukrep se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 26(2). Države članice se spodbuja, da shemo priznajo ali uporabljajo oziroma da jo, prilagojeno nacionalnim okoliščinam, uporabljajo delno.

Člen 12

Izdajanje energetskih izkaznic

1.   Države članice zagotovijo, da se energetska izkaznica izda za:

| (a) | stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, prodajo ali oddajo novim najemnikom; in |
| --- | --- |

(a)

stavbe ali stavbne enote, ki se zgradijo, prodajo ali oddajo novim najemnikom; in

| (b) | stavbe, kjer skupno uporabno tlorisno površino nad 500 m2 uporabljajo javni organi in se v njih pogosto zadržuje javnost. ... (17) se ta prag 500 m2 zniža na 250 m2. |
| --- | --- |

(b)

stavbe, kjer skupno uporabno tlorisno površino nad 500 m2 uporabljajo javni organi in se v njih pogosto zadržuje javnost. ... (17) se ta prag 500 m2 zniža na 250 m2.

Zahteva za izdajo energetske izkaznice ne velja, če je na voljo veljavna izkaznica za zadevno stavbo ali stavbno enoto, izdana v skladu z Direktivo 2002/91/ES ali to direktivo.

2.   Države članice zahtevajo, da se ob izgradnji, prodaji ali oddaji stavbe ali stavbne enote morebitnemu novemu najemniku ali kupcu predloži in izroči energetska izkaznica ali njena kopija.

3.   Če se stavba proda ali odda še pred njeno izgradnjo, lahko države članice z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 zahtevajo, da prodajalec zagotovi oceno bodoče energetske učinkovitosti stavbe; v tem primeru se energetska izkaznica izda najkasneje takrat, ko je stavba zgrajena.

4.   Države članice zahtevajo, da se pri prodaji ali oddaji:

| — | stavb z energetsko izkaznico; |
| --- | --- |

—

stavb z energetsko izkaznico;

| — | stavbnih enot v stavbah z energetsko izkaznico; in |
| --- | --- |

—

stavbnih enot v stavbah z energetsko izkaznico; in

| — | stavbnih enot z energetsko izkaznico |
| --- | --- |

—

stavbnih enot z energetsko izkaznico

v zadevnih oglasih v komercialnih medijih po potrebi navede indikator energetske učinkovitosti iz energetske izkaznice stavbe ali stavbne enote.

5.   Določbe tega člena se izvajajo v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi o solastnini ali skupni lastnini.

6.   Države članice lahko kategorije stavb iz člena 4(2) izključijo iz uporabe odstavkov 1, 2, 4 in 5 tega člena.

7.   O morebitnih učinkih energetskih izkaznic pri morebitnih sodnih postopkih se odloča v skladu z nacionalnimi pravili.

Člen 13

Prikaz energetskih izkaznic

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je v stavbi, za katero je bila v skladu s členom 12(1) izdana energetska izkaznica in katere skupno uporabno tlorisno površino nad 500 m2 uporabljajo javni organi in se v njej pogosto zadržuje javnost, energetska izkaznica prikazana na vidnem mestu in jasno opazna javnosti.

... (18) se prag 500 m2 zniža na 250 m2.

2.   Države članice zahtevajo, da je v stavbi, za katero je bila v skladu s členom 12(1) izdana energetska izkaznica in v kateri se na skupni uporabni tlorisni površini nad 500 m2 pogosto zadržuje javnost, energetska izkaznica prikazana na vidnem mestu in jasno opazna javnosti.

3.   Določbe tega člena ne vključujejo obveznosti prikaza priporočil, vključenih v energetsko izkaznico.

Člen 14

Pregled ogrevalnih sistemov

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za uvedbo rednih pregledov dostopnih delov sistemov za ogrevanje stavb, kot so kurilne naprave, nadzorni sistemi in obtočne črpalke, s kotli z nazivno toplotno močjo za ogrevanje prostorov nad 20 kW. Pregled vključuje oceno učinkovitosti kotla in njegove velikosti v primerjavi z ogrevalnimi zahtevami stavbe. Velikosti kotla ni treba ponovno oceniti, če se ogrevalni sistem ali ogrevalne zahteve stavbe v tem času niso spremenile.

Države članice lahko znižajo pogostost teh pregledov ali jih po potrebi omilijo, če obstaja elektronski sistem za nadzor in spremljanje.

2.   Države članice lahko določijo različno pogostnost pregledov glede na vrsto in nazivno toplotno moč ogrevalnega sistema, pri čemer upoštevajo stroške pregleda ogrevalnega sistema in ocenjene prihranke stroškov energije, ki lahko nastanejo na podlagi pregleda.

3.   Ogrevalni sistemi s kotli z nazivno toplotno močjo nad 100 kW se pregledajo vsaj vsaki dve leti.

Za plinske kotle se to obdobje lahko podaljša na štiri leta.

4.   Kot alternativa k odstavkom 1, 2 in 3 lahko države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo svetovanje uporabnikom glede zamenjave kotlov, drugih sprememb ogrevalnega sistema in alternativnih rešitev zaradi ocene učinkovitosti in ustrezne velikosti kotla. Celovit vpliv tega pristopa je enakovreden vplivu ukrepov iz določb v odstavkih 1, 2 in 3.

Če se države članice odločijo, da bodo uporabile ukrepe iz prvega pododstavka, Komisiji najpozneje do 30. junija 2011 predložijo poročilo o enakovrednosti teh ukrepov z ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Države članice pošljejo Komisiji ta poročila vsaka tri leta. Poročila se lahko vključijo v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

5.   Komisija lahko po prejemu nacionalnega poročila države članice o uporabi možnosti, kot je opisana v odstavku 4, zahteva dodatne posebne informacije o zahtevah in enakovrednosti ukrepov iz navedenega odstavka. V tem primeru zadevna država članica predloži zahtevane informacije ali predlaga spremembe v devetih mesecih.

Člen 15

Pregled klimatskih sistemov

1.   Države članice predpišejo potrebne ukrepe za uvedbo rednih pregledov dostopnih delov klimatskih sistemov z nazivno izhodno močjo nad 12 kW. Pregledi vključujejo oceno učinkovitosti klimatskih naprav in njihove velikosti v primerjavi s hladilnimi zahtevami stavbe. Ocene velikosti ni treba ponovno izvesti, če se klimatski sistem ali hladilne zahteve stavbe v tem času niso spremenile.

Države članice lahko znižajo pogostost takšnih pregledov ali jih po potrebi omilijo, če obstaja elektronski sistem za spremljanje in nadzor.

2.   Države članice lahko določijo različno pogostnost pregledov glede na vrsto in nazivno toplotno moč klimatskega sistema, pri čemer upoštevajo stroške pregleda klimatskega sistema in oceno prihrankov stroškov energije, ki lahko nastanejo na podlagi pregleda.

3.   Države članice pri določanju ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, če je to ekonomsko in tehnično izvedljivo, zagotovijo, da so pregledi izvedeni v skladu s pregledom ogrevalnih in drugih tehničnih sistemov iz člena 14 te direktive ter pregledom uhajanj iz Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (19).

4.   Kot alternativa k odstavkom 1, 2 in 3 lahko države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev svetovanja uporabnikom glede zamenjave klimatskega sistema ali drugih sprememb klimatskega sistema, h čemur sodijo tudi pregledi zaradi ocene učinkovitosti in ustrezne velikosti klimatskega sistema. Celoten vpliv tega pristopa je enakovreden vplivu ukrepov iz določb odstavkov 1, 2 in 3.

Kadar države članice uporabijo ukrepe iz prvega pododstavka, Komisiji najpozneje do 30. junija 2011 predložijo poročilo o enakovrednosti teh ukrepov z ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Države članice predložijo Komisiji ta poročila vsaka tri leta. Poročila so lahko vključena v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

5.   Komisija lahko po prejemu nacionalnega poročila države članice o uporabi možnosti, kot je opisana v odstavku 4, zahteva dodatne posebne informacije o zahtevah in enakovrednosti ukrepov iz navedenega odstavka. V tem primeru zadevna država članica predloži zahtevane informacije ali predlaga spremembe v devetih mesecih.

Člen 16

Poročila o pregledu ogrevalnih in klimatskih sistemov

1.   Poročilo o pregledu se izda po vsakem pregledu ogrevalnega ali klimatskega sistema. Poročilo o pregledu vsebuje rezultat pregleda, opravljenega v skladu s členom 14 ali 15, in vključuje priporočila za stroškovno učinkovito izboljšanje energetske učinkovitosti pregledanega sistema.

Priporočila lahko temeljijo na primerjavi energetske učinkovitosti pregledanega sistema z najboljšim razpoložljivim sistemom, ki je izvedljiv, in sistemom podobne vrste, za katerega vse ustrezne komponente dosegajo raven energetske učinkovitosti, ki jo zahteva veljavna zakonodaja.

2.   Poročilo o pregledu se izroči lastniku ali najemniku stavbe.

Člen 17

Neodvisni strokovnjaki

Države članice zagotovijo, da pripravo energetskih izkaznic stavb in preglede ogrevalnih in klimatskih sistemov na neodvisen način opravljajo usposobljeni in /ali pooblaščeni strokovnjaki, ki poslujejo kot samozaposleni ali so zaposleni v javnih organih ali zasebnih podjetjih.

Strokovnjaki se pooblastijo ob upoštevanju njihove usposobljenosti.

Države članice objavijo informacije o usposabljanju in akreditaciji. Države članice zagotovijo objavo redno posodobljenih seznamov usposobljenih in/ali pooblaščenih strokovnjakov oziroma pooblaščenih podjetij, ki nudijo storitve takih strokovnjakov.

Člen 18

Neodvisni nadzorni sistem

1.   Države članice zagotovijo, da se v skladu s Prilogo II vzpostavijo neodvisni nadzorni sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu ogrevalnih in klimatskih sistemov. Države članice lahko vzpostavijo ločene sisteme za nadzor energetskih izkaznic in nadzor poročil pregledov ogrevalnih in klimatskih sistemov.

2.   Države članice lahko prenesejo odgovornosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov.

Če se države članice tako odločijo, zagotovijo, da se neodvisni nadzorni sistemi izvajajo v skladu s Prilogo II.

3.   Države članice zahtevajo, da se energetske izkaznice in poročila o pregledu iz odstavka 1 na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom ali telesom.

Člen 19

Pregled

Komisija ob pomoči odbora, ustanovljenega po členu 26, najkasneje do 1. januarja 2017 oceni to direktivo glede na izkušnje, pridobljene med njeno uporabo, ter napredek, dosežen med njeno uporabo, in po potrebi pripravi predloge.

Člen 20

Informacije

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za informiranje lastnikov ali najemnikov stavb ali stavbnih enot o različnih metodah in praksah, ki povečujejo energetsko učinkovitost.

2.   Države članice zlasti zagotovijo informacije lastnikom ali najemnikom stavb o energetskih izkaznicah in poročilih o pregledu, njihovem namenu in ciljih, stroškovno učinkovitih načinih za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb ter po potrebi finančnih instrumentih, ki so na voljo za izboljšanje energetske učinkovitosti stavbe.

Na zahtevo držav članic Komisija državam članicam pomaga pri pripravi zadevnih informacijskih kampanj za namene iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka, ki so lahko vključene v programe Unije.

3.   Države članice zagotovijo, da so tistim, ki so pristojni za izvajanje te direktive, na voljo smernice in usposabljanje. Smernice in usposabljanje izpostavljajo pomen izboljšanja energetske učinkovitosti in omogočajo, da se pri načrtovanju, zasnovi, gradnji in prenovi industrijskih ali stanovanjskih območij preuči najboljša kombinacija izboljšav energetske učinkovitosti, uporabe energije iz obnovljivih virov in uporabe daljinskega ogrevanja in hlajenja.

4.   Komisijo se poziva, da stalno izboljšuje storitve obveščanja, predvsem spletne strani, vzpostavljene kot evropski portal za energetsko učinkovitost stavb, namenjene državljanom, strokovnjakom in organom, da bi se državam članicam pomagalo pri obveščanju in dviganju ozaveščenosti. Informacije, objavljene na tej spletni strani, lahko vključujejo povezave do ustrezne zakonodaje Unije ter ustrezne nacionalne, regionalne in lokalne zakonodaje, povezave do spletnih strani EUROPA, na katerih so objavljeni nacionalni akcijski načrti o energetski učinkovitosti, povezave do dostopnih finančnih instrumentov ter primere najboljše prakse na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Komisija v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj še naprej opravlja storitve obveščanja in te nadgrajuje, da bi zainteresiranim stranem, med drugim tudi nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom, z zagotavljanjem pomoči in informacij v zvezi z možnostjo financiranja olajšala uporabo dostopnih sredstev, pri čemer upošteva zadnje spremembe zakonodajnega okvira.

Člen 21

Posvetovanje

Da bi olajšale učinkovito izvajanje direktive, se države članice v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in po potrebi posvetujejo z vpletenimi zainteresiranimi stranmi, vključno z lokalnimi in regionalnimi organi. Takšno posvetovanje je posebej pomembno za izvajanje členov 9 in 20.

Člen 22

Prilagoditev Priloge I tehničnemu napredku

Komisija z delegiranimi akti v skladu s členi 23, 24 in 25 prilagodi točki 3 in 4 Priloge I tehničnemu napredku.

Člen 23

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 22 se prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom ... (20). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 24.

2.   Brez poseganja v rok iz člena 5(1) se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 do 30. junija 2012.

3.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

4.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 24 in 25.

Člen 24

Preklic pooblastila

1.   Pooblastila iz členov 5 in 22 lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastil, si prizadeva o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 25

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 26

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 27

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah najpozneje do ... (21) ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.

Člen 28

Prenos

1.   Države članice najpozneje do ... (22) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 2 do 18 in s členoma 20 in 27.

Države članice določbe glede členov 2, 3, 9, 11, 12, 13, 17, 18, 20 in 27 uporabljajo najpozneje od ... (23).

Države članice določbe glede členov 4, 5, 6, 7, 8, 14, 15 in 16 uporabljajo za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in sicer najpozneje od ... (23), ter za druge stavbe najpozneje od ... (24).

Do 31. decembra 2015 lahko odložijo izvajanje člena 12(1) in (2) glede posameznih stavbnih enot, ki se oddajajo. To pa ne sme pomeniti, da bo izdanih manj izkaznic, kot bi jih bilo izdanih v primeru uporabe Direktive 2002/91/ES v zadevni državi članici.

Države članice se pri sprejemanju ukrepov sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključiti morajo tudi izjavo, da se sklicevanja na Direktivo 2002/91/ES v obstoječih zakonih, predpisih in upravnih določbah štejejo za sklicevanja na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in obliko izjave.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 29

Razveljavitev

Direktiva 2002/91/ES, kakor je spremenjena z Uredbo, navedeno v delu A iz Priloge IV, se razveljavi z učinkom od 1. februarja 2012 brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje Direktive, navedene v delu B iz Priloge IV.

Sklicevanja na Direktivo 2002/91/ES se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 31

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 75.

1

(2)  UL C 200, 25.8.2009, str. 41.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Sveta v prvi obravnavi z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu) in sklep Sveta z dne ...

3

(4)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

4

(5)  Glej del A Priloge IV.

5

(6)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

6

(7)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

7

(8)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

8

(9)  Glej stran 17 tega uradnega lista.

9

(10)  UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

10

(11)  UL L 116, 9.5.2009, str. 18.

11

(12)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

12

(13)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

13

(14)  OJ L 184, 17.7.1999, str. 23.

14

(15)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

15

(16)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

16

(17)  UL: pet let po začetku veljavnosti te direktive.

17

(18)  Pet let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

18

(19)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

19

(20)  Prosimo vnesite datum začetka veljavnosti te direktive.

20

(21)  Dve leti in šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

21

(22)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

22

(23)  Dve leti in šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

23

(24)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

24

---

PRILOGA I

Skupni splošni okvir za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb

(iz člena 3)

| 1. | Energetska učinkovitost stavbe se določi na podlagi izračunane ali dejansko porabljene letne energije za zadovoljevanje različnih potreb v zvezi z njeno običajno uporabo ter odraža energetske potrebe za ogrevanje in hlajenje (energija, ki je potrebna za preprečevanje prekomernega ogrevanja), da se vzdržuje predvidena temperatura stavbe in potreba po sanitarni topli vodi. |
| --- | --- |

1.

Energetska učinkovitost stavbe se določi na podlagi izračunane ali dejansko porabljene letne energije za zadovoljevanje različnih potreb v zvezi z njeno običajno uporabo ter odraža energetske potrebe za ogrevanje in hlajenje (energija, ki je potrebna za preprečevanje prekomernega ogrevanja), da se vzdržuje predvidena temperatura stavbe in potreba po sanitarni topli vodi.

| 2. | Energetska učinkovitost stavbe se izrazi na pregleden način in vključuje indikator energetske učinkovitosti in numerični indikator porabe primarne energije na podlagi količnikov primarne energije na nosilec energije, ki lahko temeljita na ponderiranem nacionalnem ali regionalnem letnem povprečju ali konkretni vrednosti za proizvodnjo na kraju samem.
  Metodologija za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb bi morala upoštevati evropske standarde, skladna pa je z ustrezno zakonodajo Unije, vključno z Direktivo 2009/28/ES. |
| --- | --- |

2.

Energetska učinkovitost stavbe se izrazi na pregleden način in vključuje indikator energetske učinkovitosti in numerični indikator porabe primarne energije na podlagi količnikov primarne energije na nosilec energije, ki lahko temeljita na ponderiranem nacionalnem ali regionalnem letnem povprečju ali konkretni vrednosti za proizvodnjo na kraju samem.

Metodologija za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb bi morala upoštevati evropske standarde, skladna pa je z ustrezno zakonodajo Unije, vključno z Direktivo 2009/28/ES.

| 3. | Metodologija se določi ob upoštevanju vsaj naslednjih vidikov:






  (a) | naslednjih dejanskih toplotnih značilnosti stavbe, vključno z njenimi notranjimi predelnimi stenami:






  (i) | toplotna zmogljivost; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metodologija se določi ob upoštevanju vsaj naslednjih vidikov:

(a)

naslednjih dejanskih toplotnih značilnosti stavbe, vključno z njenimi notranjimi predelnimi stenami:

(i)

toplotna zmogljivost;

| (ii) | izolacija; |
| --- | --- |

(ii)

izolacija;

| (iii) | pasivno gretje; |
| --- | --- |

(iii)

pasivno gretje;

| (iv) | hladilni elementi; in |
| --- | --- |

(iv)

hladilni elementi; in

| (v) | toplotni mostovi; |
| --- | --- |

(v)

toplotni mostovi;

| (b) | ogrevalnega sistema in oskrbe s toplo vodo, vključno z značilnostmi glede njune izolacije; |
| --- | --- |

(b)

ogrevalnega sistema in oskrbe s toplo vodo, vključno z značilnostmi glede njune izolacije;

| (c) | klimatskih naprav; |
| --- | --- |

(c)

klimatskih naprav;

| (d) | naravnega in mehanskega prezračevanja, ki lahko vključuje tudi zračno tesnost; |
| --- | --- |

(d)

naravnega in mehanskega prezračevanja, ki lahko vključuje tudi zračno tesnost;

| (e) | vgrajene razsvetljave (v glavnem v nestanovanjskem sektorju); |
| --- | --- |

(e)

vgrajene razsvetljave (v glavnem v nestanovanjskem sektorju);

| (f) | zasnove, položaja in orientacije stavbe, vključno z zunanjo klimo; |
| --- | --- |

(f)

zasnove, položaja in orientacije stavbe, vključno z zunanjo klimo;

| (g) | pasivnih solarnih sistemov in zaščite pred soncem; |
| --- | --- |

(g)

pasivnih solarnih sistemov in zaščite pred soncem;

| (h) | notranjih klimatskih pogojev, vključno s projektirano notranjo klimo; |
| --- | --- |

(h)

notranjih klimatskih pogojev, vključno s projektirano notranjo klimo;

| (i) | notranjih bremen. |
| --- | --- |

(i)

notranjih bremen.

| 4. | Če je pomembno za izračun, se upošteva pozitiven vpliv naslednjega:






  (a) | pogoji lokalne izpostavljenosti soncu, aktivnih solarnih sistemov ter drugih ogrevalnih sistemov in sistemov za proizvodnjo električne energije na podlagi energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

4.

Če je pomembno za izračun, se upošteva pozitiven vpliv naslednjega:

(a)

pogoji lokalne izpostavljenosti soncu, aktivnih solarnih sistemov ter drugih ogrevalnih sistemov in sistemov za proizvodnjo električne energije na podlagi energije iz obnovljivih virov;

| (b) | električna energija, proizvedene v soproizvodnji; |
| --- | --- |

(b)

električna energija, proizvedene v soproizvodnji;

| (c) | daljinski ali skupinski ogrevalni in hladilni sistemi; |
| --- | --- |

(c)

daljinski ali skupinski ogrevalni in hladilni sistemi;

| (d) | naravna osvetlitev. |
| --- | --- |

(d)

naravna osvetlitev.

| 5. | Za ta izračun bi morale biti stavbe ustrezno razvrščene v naslednje kategorije:






  (a) | enodružinske hiše raznih vrst; |
| --- | --- | --- |

5.

Za ta izračun bi morale biti stavbe ustrezno razvrščene v naslednje kategorije:

(a)

enodružinske hiše raznih vrst;

| (b) | stanovanjski bloki; |
| --- | --- |

(b)

stanovanjski bloki;

| (c) | pisarne; |
| --- | --- |

(c)

pisarne;

| (d) | stavbe namenjene izobraževanju; |
| --- | --- |

(d)

stavbe namenjene izobraževanju;

| (e) | bolnišnice; |
| --- | --- |

(e)

bolnišnice;

| (f) | hoteli in restavracije; |
| --- | --- |

(f)

hoteli in restavracije;

| (g) | športni objekti; |
| --- | --- |

(g)

športni objekti;

| (h) | stavbe za veleprodajo in maloprodajo; |
| --- | --- |

(h)

stavbe za veleprodajo in maloprodajo;

| (i) | druge vrste stavb, ki so porabniki energije. |
| --- | --- |

(i)

druge vrste stavb, ki so porabniki energije.

---

PRILOGA II

Neodvisni nadzorni sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu

| 1. | Pristojni organi ali telesa, na katera so pristojni organi prenesli pristojnost za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov, naključno izberejo vsaj statistično pomemben odstotek vseh letno izdanih energetskih izkaznic in te izkaznice preverijo.
  Preverjanje temelji na možnostih iz nadaljevanja oziroma enakovrednih ukrepih:






  (a) | preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, ter rezultatov, navedenih v izkaznici; |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organi ali telesa, na katera so pristojni organi prenesli pristojnost za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov, naključno izberejo vsaj statistično pomemben odstotek vseh letno izdanih energetskih izkaznic in te izkaznice preverijo.

Preverjanje temelji na možnostih iz nadaljevanja oziroma enakovrednih ukrepih:

(a)

preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, ter rezultatov, navedenih v izkaznici;

| (b) | preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov energetske izkaznice, vključno z danimi priporočili; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov energetske izkaznice, vključno z danimi priporočili;

| (c) | popolno preverjanje vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, rezultatov, navedenih v izkaznici, vključno z danimi priporočili, in obiski stavb na kraju samem, če je to možno, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v energetski izkaznici, in certificirano stavbo. |
| --- | --- |

(c)

popolno preverjanje vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, rezultatov, navedenih v izkaznici, vključno z danimi priporočili, in obiski stavb na kraju samem, če je to možno, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v energetski izkaznici, in certificirano stavbo.

| 2. | Pristojni organi ali telesa, na katera so pristojni organi prenesli pristojnost za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov, naključno izberejo vsaj statistično pomembnega odstotka vseh letno izdanih poročil o pregledu in ta poročila preverijo. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi ali telesa, na katera so pristojni organi prenesli pristojnost za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov, naključno izberejo vsaj statistično pomembnega odstotka vseh letno izdanih poročil o pregledu in ta poročila preverijo.

---

PRILOGA III

Primerjalni metodološki okvir za opredelitev stroškovno optimalnih ravni za zahteve glede energetske učinkovitosti pri stavbah in elementih stavb

Primerjalni metodološki okvir omogoča državam članicam, da določijo energetsko učinkovitost stavb in elementov stavb ter gospodarski vidik ukrepov v zvezi z energetsko učinkovitostjo, ter da ju povežejo, da bi opredelili stroškovno optimalno raven.

Primerjalni metodološki okvir dopolnjujejo smernice, v katerih je opredeljeno, kako naj se ta okvir uporablja pri izračunu stroškovno optimalnih ravni učinkovitosti.

S primerjalnim metodološkim okvirom je omogočeno, da so upoštevani vzorci uporabe, zunanji klimatski pogoji, stroški naložb, kategorija stavbe, operativni stroški in stroški vzdrževanja (vključno s stroški energije in energijskimi prihranki) ter po potrebi zaslužki od proizvedene energije in stroški odstranjevanja. Temeljiti bi moral na ustreznih evropskih standardih, povezanih s to direktivo.

Komisija poleg tega zagotovi:

| — | smernice, ki bodo priložene primerjalnemu metodološkemu okviru; s temi smernicami bodo lahko države članice izvedle ukrepe, ki so navedeni v nadaljevanju; |
| --- | --- |

—

smernice, ki bodo priložene primerjalnemu metodološkemu okviru; s temi smernicami bodo lahko države članice izvedle ukrepe, ki so navedeni v nadaljevanju;

| — | informacije o oceni dolgoročnega razvoja cen energije. |
| --- | --- |

—

informacije o oceni dolgoročnega razvoja cen energije.

Na ravni držav članic se za primerjalni metodološki okvir, ki ga države članice uporabljajo, določijo splošni pogoji, izraženi v parametrih.

Zaradi primerjalnega metodološkega okvira morajo države članice:

| — | opredeliti referenčne stavbe, za katere je značilna njihova funkcionalnost in geografska lega, vključno z notranjimi in zunanjimi klimatskimi pogoji. Referenčne stavbe vključujejo tako nove kot obstoječe stanovanjske in nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

—

opredeliti referenčne stavbe, za katere je značilna njihova funkcionalnost in geografska lega, vključno z notranjimi in zunanjimi klimatskimi pogoji. Referenčne stavbe vključujejo tako nove kot obstoječe stanovanjske in nestanovanjske stavbe;

| — | opredeliti ukrepe za energetsko učinkovitost, ki jih je treba oceniti za referenčne stavbe. To so lahko ukrepi za posamezno stavbo kot celoto, za posamezen element stavbe ali kombinacijo elementov stavbe; |
| --- | --- |

—

opredeliti ukrepe za energetsko učinkovitost, ki jih je treba oceniti za referenčne stavbe. To so lahko ukrepi za posamezno stavbo kot celoto, za posamezen element stavbe ali kombinacijo elementov stavbe;

| — | oceniti potrebo po končni in primarni energiji referenčne stavbe in referenčnih stavb z opredeljenimi ukrepi za energetsko učinkovitost, ki so v uporabi; |
| --- | --- |

—

oceniti potrebo po končni in primarni energiji referenčne stavbe in referenčnih stavb z opredeljenimi ukrepi za energetsko učinkovitost, ki so v uporabi;

| — | z uporabo načel primerjalnega metodološkega okvira izračunati stroške (to je sedanja neto vrednost) ukrepov za energetsko učinkovitost (kot je navedeno v drugi alinei) med pričakovanim ekonomskim življenjskim ciklom, ki se uporablja za referenčne stavbe (kot so navedene v prvi alinei). |
| --- | --- |

—

z uporabo načel primerjalnega metodološkega okvira izračunati stroške (to je sedanja neto vrednost) ukrepov za energetsko učinkovitost (kot je navedeno v drugi alinei) med pričakovanim ekonomskim življenjskim ciklom, ki se uporablja za referenčne stavbe (kot so navedene v prvi alinei).

Države članice z izračunom stroškov ukrepov za energetsko učinkovitost med pričakovanim ekonomskim življenjskim ciklom ocenijo stroškovno učinkovitost posameznih ravni minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti. S tem se bodo lahko določile stroškovno optimalne ravni zahtev glede energetske učinkovitosti.

---

PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljena direktiva in njene zaporedne spremembe

(iz člena 29)

| Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 1, 4.1.2003, str. 65) | |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 21.11.2008, str. 1) | samo točka 9.9 Priloge |

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 1, 4.1.2003, str. 65)

Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 21.11.2008, str. 1)

samo točka 9.9 Priloge

DEL B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo in uporabo

(iz člena 29)

| Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/ES | 4. januar 2006 | 4. januar 2009, samo glede členov 7, 8 in 9 |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

2002/91/ES

4. januar 2006

4. januar 2009, samo glede členov 7, 8 in 9

---

PRILOGA V

Korelacijska tabela

| Direktiva 2002/91/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, točka 1 | Člen 2, točka 1 |
| — | Člen 2, točki 2 in 3 |
| Člen 2, točka 2 | Člen 2, točka 4 in Priloga I |
| — | Člen 2, točke 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11 |
| Člen 2, točka 3 | Člen 2, točka 12 |
| Člen 2, točka 4 | Člen 2, točka 13 |
| — | Člen 2, točka 14 |
| Člen 2, točka 5 | Člen 2, točka 15 |
| Člen 2, točka 6 | Člen 2, točka 16 |
| Člen 2, točka 7 | Člen 2, točka 17 |
| Člen 2, točka 8 | Člen 2, točka 18 |
| — | Člen 2, točka 19 |
| Člen 3 | Člen 3 in Priloga I |
| Člen 4(1) | Člen 4(1) |
| Člen 4(2) | — |
| Člen 4(3) | Člen 4(2) |
| — | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6(1) |
| — | Člen 6(2) in (3) |
| Člen 6 | Člen 7 |
| — | Členi 8, 9 in 10 |
| Člen 7(1), prvi pododstavek | Člen 11(8) in člen 12(2) |
| Člen 7(1), drugi pododstavek | Člen 11(6) |
| Člen 7(1), tretji pododstavek | Člen 12(6) |
| Člen 7(2) | Člen 11(1) in (2) |
| — | Člen 11(3), (4), (5), (7) in (9) |
| — | Člen 12(1), (3), (4), (5) in (7) |
| Člen 7(3) | Člen 13 (1) in (3) |
| — | Člen 13(2) |
| Člen 8, točka (a) | Člen 14(1) in (3) |
| — | Člen 14(2) |
| Člen 8, točka (b) | Člen 14(4) |
| — | Člen 14(5) |
| Člen 9 | Člen 15(1) |
| — | Člen 15(2), (3), (4) in (5) |
| — | Člen 16 |
| Člen 10 | Člen 17 |
| — | Člen 18 |
| Člen 11, uvodno besedilo | Člen 19 |
| Člen 11, točki (a) in (b) | — |
| Člen 12 | Člen 20(1) in člen 20(2), drugi pododstavek |
| — | Člen 20(2), prvi pododstavek ter člen 20(3) in (4) |
| — | Člen 21 |
| Člen 13 | Člen 22 |
| | Členi 23, 24 in 25 |
| Člen 14(1) | Člen 26(1) |
| Člen 14(2) in (3) | — |
| — | Člen 26(2) in (3) |
| — | Člen 27 |
| Člen 15(1) | Člen 28 |
| Člen 15(2) | — |
| — | Člen 29 |
| Člen 16 | Člen 30 |
| Člen 17 | Člen 31 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloge II do V |

Direktiva 2002/91/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2, točka 1

Člen 2, točka 1

—

Člen 2, točki 2 in 3

Člen 2, točka 2

Člen 2, točka 4 in Priloga I

—

Člen 2, točke 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11

Člen 2, točka 3

Člen 2, točka 12

Člen 2, točka 4

Člen 2, točka 13

—

Člen 2, točka 14

Člen 2, točka 5

Člen 2, točka 15

Člen 2, točka 6

Člen 2, točka 16

Člen 2, točka 7

Člen 2, točka 17

Člen 2, točka 8

Člen 2, točka 18

—

Člen 2, točka 19

Člen 3

Člen 3 in Priloga I

Člen 4(1)

Člen 4(1)

Člen 4(2)

—

Člen 4(3)

Člen 4(2)

—

Člen 5

Člen 5

Člen 6(1)

—

Člen 6(2) in (3)

Člen 6

Člen 7

—

Členi 8, 9 in 10

Člen 7(1), prvi pododstavek

Člen 11(8) in člen 12(2)

Člen 7(1), drugi pododstavek

Člen 11(6)

Člen 7(1), tretji pododstavek

Člen 12(6)

Člen 7(2)

Člen 11(1) in (2)

—

Člen 11(3), (4), (5), (7) in (9)

—

Člen 12(1), (3), (4), (5) in (7)

Člen 7(3)

Člen 13 (1) in (3)

—

Člen 13(2)

Člen 8, točka (a)

Člen 14(1) in (3)

—

Člen 14(2)

Člen 8, točka (b)

Člen 14(4)

—

Člen 14(5)

Člen 9

Člen 15(1)

—

Člen 15(2), (3), (4) in (5)

—

Člen 16

Člen 10

Člen 17

—

Člen 18

Člen 11, uvodno besedilo

Člen 19

Člen 11, točki (a) in (b)

—

Člen 12

Člen 20(1) in člen 20(2), drugi pododstavek

—

Člen 20(2), prvi pododstavek ter člen 20(3) in (4)

—

Člen 21

Člen 13

Člen 22

Členi 23, 24 in 25

Člen 14(1)

Člen 26(1)

Člen 14(2) in (3)

—

—

Člen 26(2) in (3)

—

Člen 27

Člen 15(1)

Člen 28

Člen 15(2)

—

—

Člen 29

Člen 16

Člen 30

Člen 17

Člen 31

Priloga

Priloga I

—

Priloge II do V

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 19. novembra 2008 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala navedeni predlog (1). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 19. novembra 2008 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala navedeni predlog (1).

| 2. | Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 23. aprila 2009 in v njem sprejel 107 sprememb (2). |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 23. aprila 2009 in v njem sprejel 107 sprememb (2).

| 3. | Odbor regij je sprejel mnenje 21. aprila 2009. |
| --- | --- |

3.

Odbor regij je sprejel mnenje 21. aprila 2009.

| 4. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 14. maja 2009 (3). |
| --- | --- |

4.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 14. maja 2009 (3).

| 5. | Svet je 14. aprila 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi v skladu s členom 294 PDEU. |
| --- | --- |

5.

Svet je 14. aprila 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi v skladu s členom 294 PDEU.

II.   CILJ PREDLOGA

Skupaj z drugima dvema predlogoma (4) je ta predlog del paketa o energetski učinkovitosti, ki ga je Komisija predložila novembra 2008.

Cilj tega predloga je nadalje izboljšati energetsko učinkovitost stavb v EU, in sicer na podlagi ciljev EU na področju podnebne/energetske politike za leto 2020, kar zadeva emisije toplogrednih plinov, delež energije iz obnovljivih virov in prihranke energije ter prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Namen predloga je torej pojasniti, okrepiti in razširiti področje uporabe veljavne Direktive 2002/91/ES in zmanjšati občutne razlike med praksami držav članic v tem sektorju. Njene določbe obravnavajo različne regulativne in informacijske instrumente ter zajemajo potrebe po energiji za ogrevanje prostorov in vode, hlajenje, prezračevanje in osvetljavo, in sicer za nove in obstoječe, stanovanjske in nestanovanjske stavbe.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA IZ PRVE OBRAVNAVE

| 1. | Glede na kratek časovni rok, ki je potreben za dosego hitrega dogovora o tem predlogu, k čemur je pozval Evropski svet, si je Svet že od začetka prizadeval opredeliti elemente, ki bi bili sprejemljivi tako za Parlament kot za Svet, namesto da bi pripravil celovito dogovorjeno stališče Sveta in se nato začel pogajati s Parlamentom. Da bi zagotovili hiter napredek in pri tem upoštevali začetek veljavnosti Pogodbe o delovanju EU, sta bila dogovorjena naslednja koraka:






  — | Dosega dogovora o vsebini direktive. Po posvetovanju z EP je bil ta prvi korak narejen novembra 2009. Ta dogovor je potrdil Coreper 19. novembra 2009, na ravni parlamentarnega Odbora ITRE pa je bil potrjen z dopisom njegovega predsednika z dne 30. novembra 2009. |
| --- | --- | --- |

1.

Glede na kratek časovni rok, ki je potreben za dosego hitrega dogovora o tem predlogu, k čemur je pozval Evropski svet, si je Svet že od začetka prizadeval opredeliti elemente, ki bi bili sprejemljivi tako za Parlament kot za Svet, namesto da bi pripravil celovito dogovorjeno stališče Sveta in se nato začel pogajati s Parlamentom. Da bi zagotovili hiter napredek in pri tem upoštevali začetek veljavnosti Pogodbe o delovanju EU, sta bila dogovorjena naslednja koraka:

—

Dosega dogovora o vsebini direktive. Po posvetovanju z EP je bil ta prvi korak narejen novembra 2009. Ta dogovor je potrdil Coreper 19. novembra 2009, na ravni parlamentarnega Odbora ITRE pa je bil potrjen z dopisom njegovega predsednika z dne 30. novembra 2009.

| — | Dosega dogovora o spremembah zaradi začetka veljavnosti PDEU, zlasti v zvezi s prilagoditvijo pravne podlage in določb o komitologiji. Po posvetovanju z EP je bil ta drugi korak narejen marca 2010. Kolikor je bilo mogoče, so bile pri tem uporabljene horizontalne rešitve, zlasti kar zadeva posvetovanje s strokovnjaki, izjavo EP, Sveta in Komisije o členu 290 in izjavo Komisije o obdobjih počitnic. Ta dogovor je potrdil Coreper 24. marca 2009, na ravni parlamentarnega Odbora ITRE pa je bil potrjen z dopisom njegovega predsednika z dne 25. marca 2010. |
| --- | --- |

—

Dosega dogovora o spremembah zaradi začetka veljavnosti PDEU, zlasti v zvezi s prilagoditvijo pravne podlage in določb o komitologiji. Po posvetovanju z EP je bil ta drugi korak narejen marca 2010. Kolikor je bilo mogoče, so bile pri tem uporabljene horizontalne rešitve, zlasti kar zadeva posvetovanje s strokovnjaki, izjavo EP, Sveta in Komisije o členu 290 in izjavo Komisije o obdobjih počitnic. Ta dogovor je potrdil Coreper 24. marca 2009, na ravni parlamentarnega Odbora ITRE pa je bil potrjen z dopisom njegovega predsednika z dne 25. marca 2010.

| 2. | Stališče Sveta vsebuje oba zgoraj navedena dogovora. Glavni elementi stališča so: | Določbe o finančnih instrumentih:
  Vpeljani so bili novi člen 10 „Finančne spodbude in tržne ovire“ in nove uvodne izjave 18, 19 in 20, da bi bistveno bolj izpostavili financiranje energetske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- | --- |

2.

Stališče Sveta vsebuje oba zgoraj navedena dogovora. Glavni elementi stališča so:

Določbe o finančnih instrumentih:

Vpeljani so bili novi člen 10 „Finančne spodbude in tržne ovire“ in nove uvodne izjave 18, 19 in 20, da bi bistveno bolj izpostavili financiranje energetske učinkovitosti stavb.

| | Skoraj nič-energijske stavbe
  Podobno kot pri drugi zakonodaji EU na področju podnebne/energetske politike je bil vključen „cilj 2020“: člen 9(1) in 9(2)(b) zdaj določa, da morajo biti vse nove stavbe do 31. decembra 2020 skoraj nič-energijske stavbe, da je za leto 2015 treba določiti vmesni cilj in da morajo biti stavbe, ki jih kot lastniki uporabljajo javni organi, do 31. decembra 2018 skoraj nič-energijske stavbe, saj bi moral imeti javni sektor na tem področju vodilno vlogo (glej uvodno izjavo 23). Države članice bi morale poleg tega oblikovati politike za preobrazbo obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe (člen 9(1a)). Preobrazba obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe je pogosto relativno draga in lahko pomeni neučinkovito rabo omejenih sredstev, zato Svet ni mogel sprejeti določitve zavezujočih ciljev za obstoječe stavbe. |
| --- | --- |

Skoraj nič-energijske stavbe

Podobno kot pri drugi zakonodaji EU na področju podnebne/energetske politike je bil vključen „cilj 2020“: člen 9(1) in 9(2)(b) zdaj določa, da morajo biti vse nove stavbe do 31. decembra 2020 skoraj nič-energijske stavbe, da je za leto 2015 treba določiti vmesni cilj in da morajo biti stavbe, ki jih kot lastniki uporabljajo javni organi, do 31. decembra 2018 skoraj nič-energijske stavbe, saj bi moral imeti javni sektor na tem področju vodilno vlogo (glej uvodno izjavo 23). Države članice bi morale poleg tega oblikovati politike za preobrazbo obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe (člen 9(1a)). Preobrazba obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe je pogosto relativno draga in lahko pomeni neučinkovito rabo omejenih sredstev, zato Svet ni mogel sprejeti določitve zavezujočih ciljev za obstoječe stavbe.

| | Elementi stavb
  V duhu sprememb EP je bilo področje uporabe predloga razširjeno, da vključuje elemente stavb (člen 7, drugi pododstavek). |
| --- | --- |

Elementi stavb

V duhu sprememb EP je bilo področje uporabe predloga razširjeno, da vključuje elemente stavb (člen 7, drugi pododstavek).

| | Energetske izkaznice: izdajanje in prikaz
  Svet se je na predlog EP strinjal, da zmanjša prag za izdajanje energetskih izkaznic za javne stavbe (člen 12) in prag za prikaz energetskih izkaznic v javnih stavbah (člen 13) ter vnovič vstavi prej črtano besedilo, in sicer zahtevo po prikazu indikatorja energetske učinkovitosti v oglasih (člen 12(4)). |
| --- | --- |

Energetske izkaznice: izdajanje in prikaz

Svet se je na predlog EP strinjal, da zmanjša prag za izdajanje energetskih izkaznic za javne stavbe (člen 12) in prag za prikaz energetskih izkaznic v javnih stavbah (člen 13) ter vnovič vstavi prej črtano besedilo, in sicer zahtevo po prikazu indikatorja energetske učinkovitosti v oglasih (člen 12(4)).

| | Primerjalni metodološki okvir
  Svet ni mogel sprejeti zahteve Evropskega parlamenta za skupni metodološki okvir (člen 5(1)), ki bi ga uporabljali v vseh državah članicah. Glede na razlike med podnebnimi in geografskimi pogoji, pa tudi zaradi različnih izhodišč v smislu energijske učinkovitosti stavb je Svet menil, da skupni metodološki okvir ne bi bil le neprimeren, ampak bi ga bilo tudi nemogoče oblikovati. Svet pa je sprejel predlog Parlamenta, da se doda nova Priloga III, ki opisuje vsebino primerjalnega metodološkega okvira. Svet se je poleg tega strinjal, da se uvede primerjalni sistem (člen 5(3)), v skladu s katerim morajo države članice upravičiti pomembne razlike med stroškovno optimalnimi ravnmi za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

Primerjalni metodološki okvir

Svet ni mogel sprejeti zahteve Evropskega parlamenta za skupni metodološki okvir (člen 5(1)), ki bi ga uporabljali v vseh državah članicah. Glede na razlike med podnebnimi in geografskimi pogoji, pa tudi zaradi različnih izhodišč v smislu energijske učinkovitosti stavb je Svet menil, da skupni metodološki okvir ne bi bil le neprimeren, ampak bi ga bilo tudi nemogoče oblikovati. Svet pa je sprejel predlog Parlamenta, da se doda nova Priloga III, ki opisuje vsebino primerjalnega metodološkega okvira. Svet se je poleg tega strinjal, da se uvede primerjalni sistem (člen 5(3)), v skladu s katerim morajo države članice upravičiti pomembne razlike med stroškovno optimalnimi ravnmi za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb in veljavnimi minimalnimi zahtevami glede energetske učinkovitosti stavb.

| | Pregled
  Svet je sprejel zahtevo Evropskega parlamenta po pregledu s strani Komisije; dogovorjeni kompromisni rok za ta pregled je 1. januar 2017 (člen 19). |
| --- | --- |

Pregled

Svet je sprejel zahtevo Evropskega parlamenta po pregledu s strani Komisije; dogovorjeni kompromisni rok za ta pregled je 1. januar 2017 (člen 19).

| | Informacije
  Da bi upošteval več zahtev Evropskega parlamenta, povezanih z obveščanjem, je Svet predlagal, da se vstavi nov člen 20, da bi na enem mestu zbrali vse določbe o obveščanju. |
| --- | --- |

Informacije

Da bi upošteval več zahtev Evropskega parlamenta, povezanih z obveščanjem, je Svet predlagal, da se vstavi nov člen 20, da bi na enem mestu zbrali vse določbe o obveščanju.

- * *

Da bi dosegli hiter dogovor, je Svet poleg navedenih glavnih elementov preučil vse spremembe Evropskega parlamenta. Kjer je bilo to mogoče, so bile spremembe sprejete v celoti ali delno; včasih je bila srž kakšne spremembe obravnavana v drugem členu ali uvodni izjavi. Zato je Svet v svojem stališču:

| — | sprejel spremembe 1, 2, 36, 37, 38 in 45, |
| --- | --- |

—

sprejel spremembe 1, 2, 36, 37, 38 in 45,

| — | delno sprejel spremembe 3, 4, 5, 6, 10, 13, 14, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 27, 28, 29, 30, 32, 33, 34, 35, 39, 42, 43, 47, 48, 50, 51, 52, 57, 58, 60, 62, 63, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 82, 83, 93, 94, 95, 100, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 112, 116, 117, 119, 120, 123 in 124, |
| --- | --- |

—

delno sprejel spremembe 3, 4, 5, 6, 10, 13, 14, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 27, 28, 29, 30, 32, 33, 34, 35, 39, 42, 43, 47, 48, 50, 51, 52, 57, 58, 60, 62, 63, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 82, 83, 93, 94, 95, 100, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 112, 116, 117, 119, 120, 123 in 124,

| — | ni mogel sprejeti sprememb 7, 8, 9, 12, 15, 17, 23, 24, 25, 26, 31, 40, 41, 44, 46, 53, 54, 55, 59, 64, 73, 80, 81, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90 in 91. |
| --- | --- |

—

ni mogel sprejeti sprememb 7, 8, 9, 12, 15, 17, 23, 24, 25, 26, 31, 40, 41, 44, 46, 53, 54, 55, 59, 64, 73, 80, 81, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90 in 91.

---

(1)  Dok. 15929/08.

(2)  Dok. 8877/1/09 REV 1.

(3)  UL C 277, 17.11.2009, str. 75.

(4)  Druga predloga v tem paketu sta naslednja:

| — | Osnutek direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (2008/0222 COD); |
| --- | --- |

—

Osnutek direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (2008/0222 COD);

| — | Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (UL L 342 z dne 22.12.2009, str. 46). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (UL L 342 z dne 22.12.2009, str. 46).

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o členu 290 PDEU

Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na nobeno prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 PDEU ali posameznih zakonodajnih aktov, ki vsebujejo takšne določbe.

Izjava Komisije

Evropska komisija je seznanjena s stališčem Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba pri uradnem obveščanju o delegiranih aktih – razen v primerih, ko zakonodajni akt predpisuje nujni postopek –, upoštevati obdobja počitnic institucij (zimske in poletne počitnice, evropske volitve) in s tem Evropskemu parlamentu in Svetu omogočiti izvajanje njunih pooblastil v rokih, določenih v ustreznih zakonodajnih aktih, ter je pripravljena ravnati v skladu s tem.

---