# Europeiska unionens C 105/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.105.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 105 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången24 april 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.105.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 105

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången24 april 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 105/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2010/C 105/02 | Beslut om att avsluta det formella granskningsförfarandet sedan medlemsstaten återkallat anmälan – Statligt stöd – Italien (Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) – Kommissionens tillkännagivande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget – återkallande av anmälan – Statligt stöd C 36/08 (f.d. NN 33/08) – Kraftverksprojektet i Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 105/01

Eurons växelkurs

1

2010/C 105/02

Beslut om att avsluta det formella granskningsförfarandet sedan medlemsstaten återkallat anmälan – Statligt stöd – Italien (Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) – Kommissionens tillkännagivande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget – återkallande av anmälan – Statligt stöd C 36/08 (f.d. NN 33/08) – Kraftverksprojektet i Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 105/03 | Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 30/09 (f.d. N 328/08) – Skattebefrielse för avfall från cementtillverkning – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 105/05 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 105/03

Statligt stöd – Danmark – Statligt stöd C 30/09 (f.d. N 328/08) – Skattebefrielse för avfall från cementtillverkning – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 105/05

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 105/1

---

Eurons växelkurs (1)

23 april 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3311 |
| JPY | japansk yen | 125,11 |
| DKK | dansk krona | 7,4422 |
| GBP | pund sterling | 0,86730 |
| SEK | svensk krona | 9,5910 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4355 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8765 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,405 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 264,45 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7077 |
| PLN | polsk zloty | 3,8823 |
| RON | rumänsk leu | 4,1240 |
| TRY | turkisk lira | 1,9763 |
| AUD | australisk dollar | 1,4464 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3337 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3327 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8702 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,8260 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 475,95 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,9440 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,0881 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2588 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 993,66 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2439 |
| PHP | filippinsk peso | 59,006 |
| RUB | rysk rubel | 38,8592 |
| THB | thailändsk baht | 42,881 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3447 |
| MXN | mexikansk peso | 16,2215 |
| INR | indisk rupie | 59,2170 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3311

JPY

japansk yen

125,11

DKK

dansk krona

7,4422

GBP

pund sterling

0,86730

SEK

svensk krona

9,5910

CHF

schweizisk franc

1,4355

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8765

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,405

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

264,45

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7077

PLN

polsk zloty

3,8823

RON

rumänsk leu

4,1240

TRY

turkisk lira

1,9763

AUD

australisk dollar

1,4464

CAD

kanadensisk dollar

1,3337

HKD

Hongkongdollar

10,3327

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8702

SGD

singaporiansk dollar

1,8260

KRW

sydkoreansk won

1 475,95

ZAR

sydafrikansk rand

9,9440

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,0881

HRK

kroatisk kuna

7,2588

IDR

indonesisk rupiah

11 993,66

MYR

malaysisk ringgit

4,2439

PHP

filippinsk peso

59,006

RUB

rysk rubel

38,8592

THB

thailändsk baht

42,881

BRL

brasiliansk real

2,3447

MXN

mexikansk peso

16,2215

INR

indisk rupie

59,2170

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 24.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 105/2

---

BESLUT OM ATT AVSLUTA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET SEDAN MEDLEMSSTATEN ÅTERKALLAT ANMÄLAN

Statligt stöd – Italien

(Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

Kommissionens tillkännagivande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget – återkallande av anmälan

Statligt stöd C 36/08 (f.d. NN 33/08) – Kraftverksprojektet i Sulcis

(Text av betydelse för EES)

2010/C 105/02

Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (numera artikel 108.2 EUF-fördraget) som inleddes den 16 juli 2008 (1) avseende den ovannämnda stödåtgärden, med hänsyn till att Italien återkallade sin anmälan den 30 september 2009.

---

(1)  EUT C 240, 19.9.2008, s. 14.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 24.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 105/3

---

STATLIGT STÖD – DANMARK

Statligt stöd C 30/09 (f.d. N 328/08)

Skattebefrielse för avfall från cementtillverkning

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(Text av betydelse för EES)

2010/C 105/03

Genom den skrivelse, daterad den 28 oktober 2009, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd. Kommissionen uppmanade också Danmark i överensstämmelse med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 659/1999 att inkomma med synpunkter på kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den åtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europeiska kommissionen

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Synpunkterna kommer att meddelas Danmark. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Beskrivning av åtgärden

I Danmark har det sedan 1987 funnits en skatt i syfte att minska utsläpp, främja återanvändning framför förbränning och förbränning framför deponi. Den anmälda åtgärden rör en fullständig skattebefrielse från avfallsskatt för avfall från företagets egen cementtillverkning, dvs. obearbetat kalkstensmjöl, obränd klinker, filterstoft, kasserad cement, kasserad klinker och ugnsstoft, som deponeras på företagets egen mark. Dessa avfallsfraktioner från cementtillverkningen är inte klassificerade som farligt avfall. Avfallet förvaras för närvarande på företagets egen mark, där den kalk som används vid cementtillverkningen grävs upp. Det utgör inget särskilt miljöproblem. Syftet med den föreslagna skattebefrielsen är att kompensera för de ökade kostnaderna för cementindustrin till följd av att det införs en skatt på utsläpp av kväveoxid (NOx) 2010, så att den inte får försämrad konkurrenskraft eller förlorar marknadsandelar, och att samtidigt ge positiva miljöeffekter.

Den anmälda skattebefrielsen gäller perioden från den 1 januari 2008 till den 1 januari 2018, eller tio år från och med den dag då kommissionen godkänner åtgärden, och förväntas leda till en minskning av de statliga intäkterna med omkring 10 miljoner danska kronor om året. De danska myndigheterna är endast medvetna om ett företag som kommer att omfattas av undantaget, nämligen Aalborg Portland A/S.

Bedömning

Kommissionen anser att den föreslagna skattelättnaden omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget till förmån för cementtillverkaren i Danmark.

Åtgärdens förenlighet har bedömts mot bakgrund av kapitel 4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (1).

Enligt kommissionen har befrielsen från skatt på avfall åtminstone en indirekt verkan på miljöskyddet i den meningen att det gör det möjligt för Danmark att bibehålla sin nationella skatt på en relativt hög nivå och inte underminerar det övergripande mål som eftersträvas med skatten. Därför är åtgärden i överensstämmelse med punkt 151 i miljöriktlinjerna.

Vid skattelättnader som denna måste kommissionen även bedöma om åtgärden är nödvändig och proportionell. I det föreliggande ärendet ifrågasätter kommissionen om befrielsen från avfallsskatt är nödvändig, eftersom det inte har visats att skatten leder till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna. Dessutom betvivlar kommissionen att skattelättnaden kan betraktas som proportionell, eftersom det inte kommer att finnas kvar något incitament för stödmottagaren att uppfylla målen med avfallsskatten.

Med beaktande av dessa tvivel har kommissionen beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.” |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.”

---

(1)  EUT C 82, 1.4.2008, s. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 105/11

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 105/04

| 1. | Kommissionen mottog den 19 april 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Eurovia SA (Eurovia, Frankrike) kontrollerat av Vincikoncernen (Vinci, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av företagen Tarmac International Holding BV och Tarmac Deutschland International GMBH (tillsammans Tarmac, Storbritannien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 april 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Eurovia SA (Eurovia, Frankrike) kontrollerat av Vincikoncernen (Vinci, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av företagen Tarmac International Holding BV och Tarmac Deutschland International GMBH (tillsammans Tarmac, Storbritannien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Eurovia: Konstruktion och underhåll av vägar, räls och flygplatsinfrastruktur samt tillverkning och försäljning av asfalt och granulat, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Eurovia: Konstruktion och underhåll av vägar, räls och flygplatsinfrastruktur samt tillverkning och försäljning av asfalt och granulat,

| — | Tarmac: Tillverkning och försäljning av granulat. |
| --- | --- |

—

Tarmac: Tillverkning och försäljning av granulat.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 24.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 105/12

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 105/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring enligt artikel 9

”LIMONE DI SORRENTO”

EG-nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen:

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Produktbeskrivning |
| — |  | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | | Framställningsmetod |
| — | | Samband |
| — | | Märkning |
| — | | Nationella krav |
| — | | Annat [specificera] |

—



Produktens beteckning

—



Produktbeskrivning

—



Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

Image

Framställningsmetod

—

Image

Samband

—

Image

Märkning

—

Image

Nationella krav

—

Image

Annat [specificera]

2.   Typ av ändring(ar):

| — | | Ändring av sammanfattande dokumentet eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—

Image

Ändring av sammanfattande dokumentet eller sammanfattning

—



Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar):

3.1   Framställningsmetod:

| — | Beskrivningen i artikel 4.3 i den gällande produktspecifikationen ska ändras i fråga om de täckningsställningar som citronträd med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” odlas under. Pålar av kastanjeträd föredras fortfarande, men det är också tillåtet att använda pålar av andra träslag och/eller metallblandningar (eftersom materialet i pålarna inte påverkar produktens kvalitet). |
| --- | --- |

—

Beskrivningen i artikel 4.3 i den gällande produktspecifikationen ska ändras i fråga om de täckningsställningar som citronträd med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” odlas under. Pålar av kastanjeträd föredras fortfarande, men det är också tillåtet att använda pålar av andra träslag och/eller metallblandningar (eftersom materialet i pålarna inte påverkar produktens kvalitet).

Eftersom det av formuleringen i den gällande produktspecifikationen inte framgår att den traditionella odlingsmetoden för ”Limone di Sorrento” går ut på att citronerna ska odlas under täckningsställningar, eller i skuggan av annat vegetabiliskt material än citronträd, har satsdelarnas ordning ändrats för att göra det hela tydligare.

| — | I artiklarna 4.5 och 5.4 har datumet för när citronskörden inleds ändrats. På grund av de senaste årens globala klimatförändringar har produktens mognadstid förändrats. För att anpassa produktspecifikationen till dessa förändringar har den första skördedagen flyttats fram en månad, till den 1 januari, i stället för den 1 februari. |
| --- | --- |

—

I artiklarna 4.5 och 5.4 har datumet för när citronskörden inleds ändrats. På grund av de senaste årens globala klimatförändringar har produktens mognadstid förändrats. För att anpassa produktspecifikationen till dessa förändringar har den första skördedagen flyttats fram en månad, till den 1 januari, i stället för den 1 februari.

| — | I artikel 4 tredje stycket från slutet har den högsta tillåtna citronproduktionen per hektar ändrats. Sedan den skyddade geografiska beteckningen godkändes har produktionspotentialen för ”Limone di Sorrento” ökat tack vare en förbättring av de traditionella odlingsmetoderna, insatser från agronomer på uppdrag av producentgruppen samt ändrade klimatförhållanden. Dessutom har äldre och sjukdomsangripna citronträd ersatts med nya, redan fullt produktiva plantor, och man har återgått till att använda ekologiska gödslingsmedel som ger en märkbar ökning av den genomsnittliga produktiviteten per planta, samtidigt som produktens kvalitet är oförändrad. |
| --- | --- |

—

I artikel 4 tredje stycket från slutet har den högsta tillåtna citronproduktionen per hektar ändrats. Sedan den skyddade geografiska beteckningen godkändes har produktionspotentialen för ”Limone di Sorrento” ökat tack vare en förbättring av de traditionella odlingsmetoderna, insatser från agronomer på uppdrag av producentgruppen samt ändrade klimatförhållanden. Dessutom har äldre och sjukdomsangripna citronträd ersatts med nya, redan fullt produktiva plantor, och man har återgått till att använda ekologiska gödslingsmedel som ger en märkbar ökning av den genomsnittliga produktiviteten per planta, samtidigt som produktens kvalitet är oförändrad.

Den högsta tillåtna citronproduktionen per hektar enligt produktspecifikationen har därför anpassats efter de nuvarande möjligheterna och höjts från 35 till 45 ton.

| — | I artikel 6 sista punkten har kravet på avkastningen av saft från citronerna setts över och ändrats från 30 till 25 procent. Vid kontroller av avkastningen från maskinell pressning av citronerna, där pressningstrycket har reglerats för att begränsa förekomsten av fasta ämnen och därmed grumligheten, har en avkastning på mindre än 30 procent men högre än 25 procent konstaterats vid ett flertal tillfällen. Det betyder att den här uppgiften måste uppdateras i den gällande produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

I artikel 6 sista punkten har kravet på avkastningen av saft från citronerna setts över och ändrats från 30 till 25 procent. Vid kontroller av avkastningen från maskinell pressning av citronerna, där pressningstrycket har reglerats för att begränsa förekomsten av fasta ämnen och därmed grumligheten, har en avkastning på mindre än 30 procent men högre än 25 procent konstaterats vid ett flertal tillfällen. Det betyder att den här uppgiften måste uppdateras i den gällande produktspecifikationen.

3.2   Samband:

| — | Artikel 4.6 i det sammanfattande dokument som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EUT C 77, 17.3.2000, s. 5.) ska ändras. |
| --- | --- |

—

Artikel 4.6 i det sammanfattande dokument som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EUT C 77, 17.3.2000, s. 5.) ska ändras.

Dels införs olika uppgifter som visar hur länge ”Limone di Sorrento” har förekommit på Sorrentohalvön och vilken betydelse odlingen har haft för lokalbefolkningen, dels tas hänvisningarna till vilka träslag som får användas i täckningsställningarna bort.

Borttagandet av kravet på att kastanjeträ ska användas till täckningsställningarna är en logisk följd av att det enligt de föreslagna ändringarna av framställningssättet också är tillåtet att använda ställningar och pålar av andra material. Ändringen motiveras av att landskapet sedan 1800-talet har utmärkts av citronodling under täckningsställningar eller i skuggan av andra högre växter som skydd mot vintervädret.

Hänvisningen till pålar av kastanjeträd är helt enkelt en teknisk och historisk detalj i sammanhanget och har inte visat sig ha någon betydelse för kopplingen mellan miljön och produkten. Här bör det understrykas att landskapet och territoriet har formats intuitivt av de lokala jordbrukarna, som genom sitt kunnande har förmått ta vara på de bästa material som fanns att tillgå på den tiden för att utforma och bygga ställningar som skyddade citronplanteringarna och som gjorde att frukterna kunde mogna ordentligt. Odlarna valde kastanjeträ enbart för dess tekniska egenskaper. Detta trä var hårdare, mer lättarbetat och mer hållbart än almträ och var därför bättre lämpat för att bygga täckningsställningarna. Kopplingen mellan miljön och ”Limone di Sorrento” är alltså i huvudsak användningen av dessa täckningsställningar som sådana. De är fortfarande en integrerad del av produktionstekniken, eftersom de skyddar frukterna och garanterar en gradvis mogning. Därför verkar det motiverat att betrakta hänvisningarna till de träslag som använts för att konstruera fruktgårdarna som historiska referenser, helt åtskilda från orsakssambandet mellan det geografiska området och kvaliteten på ”Limone di Sorrento”.

Vi anser alltså att den föreslagna omformuleringen i artikel 5.3 i det sammanfattande dokumentet är förenlig med de ursprungliga villkoren för att registrera beteckningen.

3.3   Märkning:

| — | I artikel 7 första stycket har det gjorts en precisering angående försäljning av produkten. I den gällande produktspecifikationen anges att produkten ska säljas i ”hårda förpackningar”, medan det i dag, särskilt i fråga om frukt och grönsaker, är vanligt med försäljning i lösvikt. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 första stycket har det gjorts en precisering angående försäljning av produkten. I den gällande produktspecifikationen anges att produkten ska säljas i ”hårda förpackningar”, medan det i dag, särskilt i fråga om frukt och grönsaker, är vanligt med försäljning i lösvikt.

Bestämmelsen om att ”Limone di Sorrento” får säljas i lösvikt innebär att det måste införas märkningsregler för produkten, för att konsumenten lättare ska kunna identifiera den och för att främja spårbarheten. I den ändrade versionen av produktspecifikationen anges därför att minst 80 procent av de citroner med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” som säljs i lösvikt ska vara märkta.

| — | I artikel 7 har också orden ”ingredienserna” strukits i fråga om ”bearbetade produkter”, för att undvika feltolkningar och ge texten den innebörd som avses. I den gällande produktspecifikationen avses att den skyddade geografiska beteckningen ska användas på etiketterna på bearbetade produkter, inte att ”Limone di Sorrento” ska anges bland ingredienserna i produkten, vilket formuleringen i produktspecifikationen felaktigt kan få läsaren att tro. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 har också orden ”ingredienserna” strukits i fråga om ”bearbetade produkter”, för att undvika feltolkningar och ge texten den innebörd som avses. I den gällande produktspecifikationen avses att den skyddade geografiska beteckningen ska användas på etiketterna på bearbetade produkter, inte att ”Limone di Sorrento” ska anges bland ingredienserna i produkten, vilket formuleringen i produktspecifikationen felaktigt kan få läsaren att tro.

Att orden ”ingredienserna” nämns i den gällande produktspecifikationen är helt och hållet ett redaktionellt misstag i dokumentet. I stycket därpå talas om ”kontroll av att den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” har använts korrekt för beredda och/eller bearbetade produkter”.

| — | I artikel 7 näst sista stycket har ordet ”grupper” (consorzi) tagits bort från de uppgifter som får läggas till i märkningen av den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento”, eftersom det enligt den nationella lagstiftningen om producentgrupper för skyddade geografiska beteckningar, särskilt lag nr 526/1999 av den 21 december 1999, endast får finnas en godkänd producentgrupp för varje beteckning. Det finns redan en producentgrupp för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento”, som är erkänd i den mening som avses i den ovannämnda lagen, varför det är olämpligt att andra grupper anges på etiketten. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 näst sista stycket har ordet ”grupper” (consorzi) tagits bort från de uppgifter som får läggas till i märkningen av den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento”, eftersom det enligt den nationella lagstiftningen om producentgrupper för skyddade geografiska beteckningar, särskilt lag nr 526/1999 av den 21 december 1999, endast får finnas en godkänd producentgrupp för varje beteckning. Det finns redan en producentgrupp för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento”, som är erkänd i den mening som avses i den ovannämnda lagen, varför det är olämpligt att andra grupper anges på etiketten.

| — | I artikel 7 har slutligen uppgiften ”Limoni”, som ingick i logotypen och beskrivningen av beteckningen ersatts med den exakta registrerade uppgiften i enlighet med förordning (EG) nr 2446/2000 av den 6 november 2000, dvs. ordet ”Limone”. Syftet är att rätta till ett redaktionellt misstag, eftersom det i produktspecifikationen endast talas om ”Limoni di Sorrento” i beskrivningen av logotypen och inte i resten av texten, där det hela tiden korrekt hänvisas till ”Limone di Sorrento”. |
| --- | --- |

—

I artikel 7 har slutligen uppgiften ”Limoni”, som ingick i logotypen och beskrivningen av beteckningen ersatts med den exakta registrerade uppgiften i enlighet med förordning (EG) nr 2446/2000 av den 6 november 2000, dvs. ordet ”Limone”. Syftet är att rätta till ett redaktionellt misstag, eftersom det i produktspecifikationen endast talas om ”Limoni di Sorrento” i beskrivningen av logotypen och inte i resten av texten, där det hela tiden korrekt hänvisas till ”Limone di Sorrento”.

3.4   Nationella krav:

| — | I artikel 4 andra respektive femte stycket i produktspecifikationen har två formuleringar tagits bort om att regionen automatiskt har behörighet att ändra produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

I artikel 4 andra respektive femte stycket i produktspecifikationen har två formuleringar tagits bort om att regionen automatiskt har behörighet att ändra produktspecifikationen.

I artikel 4 andra stycket har den formulering som gav regionala tekniska organ behörighet att godkänna andra metoder för att odla ”Limone di Sorrento” än dem som anges i produktspecifikationen tagits bort.

I samma artikel femte stycket har dessutom den formulering som gav regionen Kampanien rätt att genom dekret och beroende på klimatförhållanden ändra datumen för citronskörden tagits bort.

Det har visat sig nödvändigt att ta bort dessa båda artiklar i den gällande produktspecifikationen eftersom de på ett felaktigt sätt ger regionen i stället för Europeiska kommissionen rätt att ändra produktspecifikationen.

| — | Artikel 5 första stycket har ändrats och andra stycket har tagits bort. Dessa båda artiklar gav felaktigt regionen Kampanien behörigheter som egentligen ska ligga hos kontrollorganet. I artikel 5 första stycket har därför frasen ”register som förs och uppdateras av regionen Kampanien, direkt (...) denna artikel” ersatts med frasen ”förteckning som upprätthålls av kontrollorganet”, vilket i dagsläget är IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 första stycket har ändrats och andra stycket har tagits bort. Dessa båda artiklar gav felaktigt regionen Kampanien behörigheter som egentligen ska ligga hos kontrollorganet. I artikel 5 första stycket har därför frasen ”register som förs och uppdateras av regionen Kampanien, direkt (...) denna artikel” ersatts med frasen ”förteckning som upprätthålls av kontrollorganet”, vilket i dagsläget är IS.ME.CERT.

Att ordet ”register” (albo) har ersatts med ”förteckning” (elenco) i samma artikel tredje stycket och i artikel 7.4 är en logisk följd av detta.

3.5   Annat:

| — | Slutligen har artikel 8 tagits bort ur den gällande produktspecifikationen, eftersom där angavs att sanktioner skulle tillämpas ”i lagens mening” om produktens beteckning användes utan tillstånd. Artikeln togs bort eftersom den ansågs överflödig. Det är uppenbart att personer som begår bedrägerier ska straffas enligt lag. I detta fall fastställs i lagstiftningsdekret nr 297/2004 bestämmelser om sanktioner med tillämpning av förordning (EEG) nr 2081/92, som numera är förordning (EG) nr 510/2006. |
| --- | --- |

—

Slutligen har artikel 8 tagits bort ur den gällande produktspecifikationen, eftersom där angavs att sanktioner skulle tillämpas ”i lagens mening” om produktens beteckning användes utan tillstånd. Artikeln togs bort eftersom den ansågs överflödig. Det är uppenbart att personer som begår bedrägerier ska straffas enligt lag. I detta fall fastställs i lagstiftningsdekret nr 297/2004 bestämmelser om sanktioner med tillämpning av förordning (EEG) nr 2081/92, som numera är förordning (EG) nr 510/2006.

Ändringen av produktspecifikationen föreslås av Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P. i Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25, som har ett legitimt intresse och är en erkänd grupp i den mening som avses i lag nr 525/1999. Gruppen består av producenter av citroner med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” som regelbundet kontrolleras av kontrollorganet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”LIMONE DI SORRENTO”

EG-nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Limone di Sorrento”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Vid försäljning ska citroner med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” ha elliptisk, symmetrisk form, med en lätt framträdande rundning vid skaftet och vara av medelstorlek vid basen.

Storleken ska vara genomsnittlig till stor, vikten minst 85 g. Citroner som väger mindre än 85 g men uppfyller de övriga egenskapskraven i denna punkt får användas för bearbetning.

Fruktskaftet ska vara medelgrovt och medellångt, och skaftfästet ska vara kraftigt. Citronens spets är tydlig, men apikal fördjupning och rester av stift saknas. Fruktens mittaxel är rund, medelgrov och halvfylld.

Skalet på ”Limone di Sorrento” ska till mer än 50 procent vara citrongult och vara av genomsnittlig tjocklek (både det gula yttre och det vita inre). Det gula skalet är rikt på olja och har kraftig arom och doft. Fruktköttet är ljusgult, med en halvfin konsistens, med ljusgul, riklig fruktsaft (frukten ger minst 25 procent) och med hög syrahalt (minst 3,5 g/100 ml).

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

—

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

Citroner med den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” får säljas i lösvikt, under förutsättning att minst 80 procent av frukterna är märkta med klistermärken. De får också säljas i hårda specialförpackningar som rymmer 0,5 kg-15 kg och som tillverkas av material med vegetabiliskt ursprung, kartong eller annat återvinningsbart material som är godkänt enligt gemenskapslagstiftningen.

De förpackningar som är märkta med sigillet för den skyddade geografiska beteckningen eller de etiketter som satts fast på förpackningarna ska innehålla uppgifterna ”Limone di Sorrento” och ”Indicazione geografica protetta” (eller förkortningen IGP), vilka ska anges med tydliga och läsliga tryckbokstäver i samma storlek. Dessutom ska det finnas uppgift om produktions- eller förpackningsföretagets namn och adress och förpackningens nettoinnehåll, uttryckt i enlighet med gällande bestämmelser.

Dessutom ska den särskilda logotyp som endast får användas tillsammans med denna skyddade geografiska beteckning återfinnas på etiketten. Logotypen föreställer tre citroner med blad, två mindre vid sidan av den större. I den större citronen kan man se ett panorama över Sorrentokusten ända till Punta Scutolo. Landskapet och bladen är gröna (360 CV enligt Pantone-systemet respektive 362 CV). De två små citronerna och ramen med texten ”Limone di Sorrento” är gula (Pantone Process Yellow). Havet är blått (Pantone 284 CV). Texten ”Limone di Sorrento” är svart.

Image

För bearbetade produkter får det geografiska namnet ”Sorrento” användas under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| — | Endast citroner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” får användas vid framställningen av produkten. |
| --- | --- |

—

Endast citroner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” får användas vid framställningen av produkten.

| — | Det exakta viktförhållandet mellan mängden ”Limone di Sorrento” och mängden framställd produkt måste anges. |
| --- | --- |

—

Det exakta viktförhållandet mellan mängden ”Limone di Sorrento” och mängden framställd produkt måste anges.

| — | Beredningen och/eller bearbetningen av citronerna får uteslutande äga rum i de kommuner som anges i punkt 4. |
| --- | --- |

—

Beredningen och/eller bearbetningen av citronerna får uteslutande äga rum i de kommuner som anges i punkt 4.

| — | Kvitton på köp från registrerade producenter ska sparas och eventuellt visas upp för att styrka att det är ”Limone di Sorrento” som har använts, och detta ska antecknas i de officiella dokumenten. |
| --- | --- |

—

Kvitton på köp från registrerade producenter ska sparas och eventuellt visas upp för att styrka att det är ”Limone di Sorrento” som har använts, och detta ska antecknas i de officiella dokumenten.

Inga andra uppgifter om kvalitetsegenskaper än dem som anges ovan får läggas till den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento”. Det gäller till exempel adjektiven ”tipo, gusto, uso, selezionato, scelto” (typ, smak, kan användas som, utvald, utsökt) eller liknande.

Det är dock tillåtet att hänvisa till företag, namn, firmanamn och enskilda varumärken, förutsatt att de inte har en lovordande innebörd eller på något sätt vilseleder konsumenten.

Dessa uppgifter får anges i märkningen med bokstäver som inte får vara större än hälften så stora som de bokstäver som används för att ange den skyddade geografiska beteckningen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” ligger i kommunerna Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Angelo, Sorrento, Massa Lubrense, Capri och Anacapri.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Sorrentohalvön utgörs av en rak landremsa som sträcker sig ut i Tyrrenska havet mellan Neapelbukten och Salernobukten. I öster avgränsas halvön av bergmassivet Monte Faito e Sant’Angelo, medan en rygg av kullar sträcker sig längs halvöns centrala delar, med flera högre utsprång, som Monte Comune och Monte Vico Alvano.

Geologiskt växlar kalkhaltig mark med bankar av grå sorrentinsk tuff på det som man brukar kalla Piano di Sorrento, dvs. det slättområde som sträcker sig från Meta till Sorrento. I vissa områden (som Massa Lubrense och Sorrento) finns även sandsten. Ytan består huvudsakligen av olika nedbrytningsstrata av pyroklastiska material (andosols). Förekomsten av bankar med småsten gör att markerna är väldränerade.

Den vulkaniska jordmånen ger en hög katjonbyteskapacitet, samtidigt som den bidrar med mineraler, som kalium, kalcium och kisel, vilket ger en jordbruksproduktion av hög kvalitet och som framför allt möjliggör höga sockerhalter.

Ur klimatsynpunkt präglas området av god nederbörd (ungefär 800 mm/år), som främst kommer under höst och vår. Området är dock inte torrt, utan det går att odla citrusfrukter med begränsad konstbevattning.

Temperaturen sjunker sällan under 0 °C på vintern, medan svalkande havsbrisar i allmänhet håller temperaturerna under 30 °C på sommaren.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Limone di Sorrento” utmärks av att den ofta blommar om flera gånger. Man kan räkna med upp till fem huvudblomningar, och rent biologiskt kännetecknas frukten av en utpräglad polymorfism.

Frukten varierar kraftigt i fråga om form, storlek, skalets tjocklek och antal kärnor. Den stora variationen beror, förutom på de olika blomningstiderna, på skillnader i ympmaterial och de särskilda jord- och klimatförhållandena i odlingsområdet.

Detta påverkar dock inte de typiska organoleptiska (sensoriella) och reologiska egenskaperna hos ”Limone di Sorrento”, dvs. en balans mellan lösliga sockerarter och organiska syror (citronsyra och äppelsyra). Det stora upptaget av kalium, som marken är rik på, ger en koncentration av värdefulla essentiella oljor i skalets oljeporer.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

”Limone di Sorrento” har haft ett gott anseende i århundraden, inte bara i produktionsområdet utan i hela Italien och även utomlands. Produkten är en integrerad del av Italiens historia och kultur och är ett inslag som präglar landskapet på Sorrentohalvön genom de typiska täckningsställningarna.

Det finns mycket gamla belägg för att citrusfrukter har odlats på Sorrentohalvön. Två tydliga och eleganta citronträd på de antika romerska mosaikerna i Casa del frutteto från år 79 e. Kr., som man fann vid de arkeologiska utgrävningarna i Pompeji, har gjort det möjligt att jämföra dem med sorten ”Limone di Sorrento” som i dag odlas i Sorrentoregionen. På Sorrentohalvön finns gouacher från 1700-talet med avbildningar av citroner och apelsiner, ett flertal nötter, oliver och vinsorter. Redan vid den tiden började man att exportera citroner över havet, framför allt till länderna på andra sidan Atlanten.

Den intensiva utvecklingen av odlingen inleds på 1800-talet, när den sorrentinska täckningsställningen kommer i bruk – en skyddsstruktur som man bara stöter på i den här regionen.

Under 1800-talet exporterades ”Limone di Sorrento” till Europa och Amerika i lådor av poppelträ (vilket framgår av ett flertal försäljnings- och transporthandlingar från den tiden). Citronexporten gav upphov till ett välstånd som gjorde det möjligt att göra stora investeringar för att utveckla turistnäringen.

Det är under den här tiden som den klassiska sorrentinska citronträdgården, som ibland även innehöll apelsinträd, blir förknippad med staden Sorrento och dess framgångar som turistort. Redan på 1700-talet, tiden för ”bildningsresor”, nämnde Goethe under sin resa i Italien ”landet där citronträden blommar”.

På marknaden har ”Limone di Sorrento” alltid inbringat ett högre pris än citroner från andra produktionsområden, vilket är ett erkännande av fruktens värde och särskilda egenskaper. Tack vare skalets exceptionella aromatiska egenskaper används den också i framställningen av ”limoncello”, en traditionell dekokt av ”Limone di Sorrento”.

Den särskilda kvaliteten hos den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” är resultatet av en kombination av regionens unika jord- och klimatförhållanden, skyddet genom odling under täckningsställningar eller högre träd, samt de lokala odlarnas val av ympningsmaterial genom århundradena. Dessa faktorer ligger till grund för produktionen av en frukt vars skal har en hög halt av essentiella oljor och vars fruktsaft har en god balans mellan syra och sötma som ger den dess särskilda organoleptiska egenskaper och som gör att den går att dricka utan tillsats av socker.

Produktionsmetoderna och de många blomningarna ger ”Limone di Sorrento” dessa egenskaper under hela skördeperioden.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

De italienska myndigheterna inledde det nationella förfarandet för invändningar i och med att ansökan om registrering av den skyddade geografiska beteckningen ”Limone di Sorrento” offentliggjordes i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 81 av den 6 april 2007.

Produktspecifikationens konsoliderade text finns på följande webbplats:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | kan hämtas direkt från ministeriets webbplats (http://www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

kan hämtas direkt från ministeriets webbplats (http://www.politicheagricole.it), där man klickar på ”Prodotti di Qualità” till vänster på skärmen och sedan på ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---