# Euroopan unionin L 53/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 53 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta26. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 53

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta26. helmikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 157/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 158/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 159/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisten muutosten hyväksymisestä (Chabichou du Poitou (SAN)) | 8 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 157/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 158/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 159/2009, annettu 25 päivänä helmikuuta 2009, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisten muutosten hyväksymisestä (Chabichou du Poitou (SAN))

8

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/157/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, Ranskan IFP-konsernin hyväksi toteuttamasta tuesta (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1330)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2009, toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) toteuttamista koskevan vuoden 2009 työsuunnitelman hyväksymisestä ja ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, myöntämis- ja muista perusteista (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 2009, poikkeusluvan myöntämisestä Itävallalle radiotaajuuksien 5875–5905 MHz yhdenmukaistetusta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa tehdyn päätöksen 2008/671/EY nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1136) | 74 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | Euroopan keskuspankki |
| | | 2009/160/EY |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 19 päivänä joulukuuta 2008, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 (uudelleenlaaditut suuntaviivat) muuttamisesta (EKP/2008/31) | 76 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/157/EY

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, Ranskan IFP-konsernin hyväksi toteuttamasta tuesta (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1330)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1330)

1

13

2009/158/EY

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2009, toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) toteuttamista koskevan vuoden 2009 työsuunnitelman hyväksymisestä ja ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, myöntämis- ja muista perusteista (
  1
  )

1

41

2009/159/EY

*

Komission päätös, tehty 25 päivänä helmikuuta 2009, poikkeusluvan myöntämisestä Itävallalle radiotaajuuksien 5875–5905 MHz yhdenmukaistetusta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa tehdyn päätöksen 2008/671/EY nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1136)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1136)

74

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

2009/160/EY

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 19 päivänä joulukuuta 2008, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 (uudelleenlaaditut suuntaviivat) muuttamisesta (EKP/2008/31)

(EKP/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 157/2009,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä helmikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 158/2009,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2009,

sokerialan tuotteille tariffikiintiöissä ja etuuskohtelusopimusten mukaisesti 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana haettujen tuontitodistusten myöntämiseen sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai eräiden etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa sokerialan tuotteiden tuontia ja puhdistusta koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 950/2006 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4351 (2008–2009) käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(1)

Toimivaltaisille viranomaisille on jätetty 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 950/2006 ja/tai puhdistamoiden hankintatarpeita varten markkinointivuosina 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 Bulgariaan ja Romaniaan tuotavan raa’an ruokosokerin tariffikiintiöiden avaamisesta 7 päivänä toukokuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 (3) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 508/2007 mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä on samansuuruinen tai suurempi kuin järjestysnumerolle 09.4351 (2008–2009) käytettävissä oleva määrä.

| (2) | Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä, |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi komission olisi vahvistettava jakokerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava jäsenvaltioille kyseisen määrän täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 950/2006 4 artiklan 2 kohdan tai asetuksen (EY) N:o 508/2007 3 artiklan mukaisesti 16 ja 20 päivän helmikuuta 2009 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutettu |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | 100 | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 0 | Saavutettu |
| 09.4347 | Tansania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutettu

09.4333

Norsunluurannikko

100

09.4334

Kongon tasavalta

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambik

0

Saavutettu

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

0

Saavutettu

09.4347

Tansania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Saavutettu

Etuuskohteluun oikeutettu AKT-maista/Intiasta peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 IV luku

Markkinointivuosi heinäkuuta–syyskuuta 2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Norsunluurannikko | — | |
| 09.4334 | Kongon tasavalta | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Intia | 0 | Saavutettu |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenia | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansania | — | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Norsunluurannikko

—

09.4334

Kongon tasavalta

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Intia

0

Saavutettu

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenia

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swazimaa

100

09.4347

Tansania

—

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Täydentävä sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 V luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Intia | — | |
| 09.4316 | AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat | — | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4315

Intia

—

09.4316

AKT-pöytäkirjan allekirjoittajamaat

—

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VI luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Saavutettu |
| 09.4318 | Brasilia | 0 | Saavutettu |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutettu |
| 09.4320 | Muut kolmannet maat | 0 | Saavutettu |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4317

Australia

0

Saavutettu

09.4318

Brasilia

0

Saavutettu

09.4319

Kuuba

0

Saavutettu

09.4320

Muut kolmannet maat

0

Saavutettu

Balkanin maista peräisin oleva sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegovina | 0 | Saavutettu |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | 100 | |
| 09.4328 | Kroatia | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegovina

0

Saavutettu

09.4326

Serbia ja Kosovo (1)

100

09.4327

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

100

09.4328

Kroatia

100

Poikkeustuonnin alainen sokeri ja teollisuuden tarpeisiin tuotava sokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Poikkeustuonnin alaisena | — | |
| 09.4390 | Teollisuuden tarpeisiin | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4380

Poikkeustuonnin alaisena

—

09.4390

Teollisuuden tarpeisiin

100

Talouskumppanuussopimuksen mukainen lisäsokeri

Asetuksen (EY) N:o 950/2006 VIII a luku

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Maa | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swazimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambik | 0 | Saavutettu |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutettu |
| 09.4436 | Dominikaaninen tasavalta | 0 | Saavutettu |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Uusi-Guinea | 100 | |

Järjestysnumero

Maa

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4431

Komorit, Madagaskar, Mauritius, Seychellit, Sambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda

100

09.4433

Swazimaa

100

09.4434

Mosambik

0

Saavutettu

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Suriname, Trinidad ja Tobago

0

Saavutettu

09.4436

Dominikaaninen tasavalta

0

Saavutettu

09.4437

Fidži, Papua-Uusi-Guinea

100

Sokerin tuonti Bulgarialle ja Romanialle avatuissa siirtymäkauden tariffikiintiöissä

Asetuksen (EY) N:o 508/2007 1 artikla

Markkinointivuosi 2008/2009

| Järjestysnumero | Tyyppi | Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla | Raja |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Saavutettu |
| 09.4366 | Romania | 100 | |

Järjestysnumero

Tyyppi

Haetuista määristä myönnettävä prosenttiosuus 16.2.2009-20.2.2009 välisellä viikolla

Raja

09.4365

Bulgaria

0

Saavutettu

09.4366

Romania

100

---

(1)  Sellaisena kuin se on määriteltynä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa 1244.

---

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 159/2009,

annettu 25 päivänä helmikuuta 2009,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisten muutosten hyväksymisestä (Chabichou du Poitou (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Ranskan pyynnön muuttaa komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Chabichou du Poitou” eritelmää. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla tutkinut Ranskan pyynnön muuttaa komission asetuksella (EY) N:o 1107/96 (2) rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Chabichou du Poitou” eritelmää.

| (2) | Pyynnön tavoitteena on eritelmän muuttaminen tarkentamalla maidon käsittelyä ja lisäaineita koskevia käytäntöjä Chabichou du Poitou -juuston valmistuksessa. Kyseisillä käytännöillä varmistetaan nimityksen keskeisten ominaisuuksien säilyminen. |
| --- | --- |

(2)

Pyynnön tavoitteena on eritelmän muuttaminen tarkentamalla maidon käsittelyä ja lisäaineita koskevia käytäntöjä Chabichou du Poitou -juuston valmistuksessa. Kyseisillä käytännöillä varmistetaan nimityksen keskeisten ominaisuuksien säilyminen.

| (3) | Komissio on tutkinut kyseessä olevan muutoksen ja katsonut sen olevan perusteltu. Koska muutos on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan mukaisesti vähäinen, komissio voi hyväksyä sen ilman kyseisen asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa kuvattua menettelyä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tutkinut kyseessä olevan muutoksen ja katsonut sen olevan perusteltu. Koska muutos on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan mukaisesti vähäinen, komissio voi hyväksyä sen ilman kyseisen asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa kuvattua menettelyä.

| (4) | Eritelmästä olisi julkaistava yhteenveto komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 (3) 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 510/2006 17 artiklan 2 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

(4)

Eritelmästä olisi julkaistava yhteenveto komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 (3) 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EY) N:o 510/2006 17 artiklan 2 kohdan nojalla,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan suojatun alkuperänimityksen ”Chabichou du Poitou” eritelmä tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Yhteenveto, joka sisältää eritelmän tärkeimmät kohdat, on tämän asetuksen liitteessä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EYVL L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUVL L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

LIITE I

Hyväksytään suojatun alkuperänimityksen ”Chabichou du Poitou” eritelmän muutokset seuraavasti:

”Tuotantomenetelmä”

Tuotteen valmistusmenetelmän kuvausta koskevaa eritelmän 5 kohtaa täydennetään seuraavilla määräyksillä:

”(...) Maito voidaan juoksettaa ainoastaan juoksetteella.

Maidon tiivistäminen veden osittaisella poistamisella ennen hyytymistä on kielletty.

Maitoraaka-aineiden lisäksi maidossa tai valmistuksessa sallitaan ainesosina, valmistuksen apuaineina tai lisäaineina ainoastaan juoksete, vaarattomat bakteeri-, hiiva- ja jalohomeviljelmät, kalsiumkloridi ja suola.

(...) Maitoraaka-aineiden, keskeneräisten tuotteiden, juustomassan ja tuoreen juuston säilytys miinusasteessa on kiellettyä.

(...) Tuoreen ja kypsytettävän juuston säilytys suojakaasussa on kielletty.”

---

LIITE II

YHTEENVETO

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006

”CHABICHOU DU POITOU”

EY-NUMERO: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

SAN (X) SMM ( )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Puhelin | : | +33 153898000 |
| Faksi | : | +33 153898060 |
| Sähköposti | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Osoite

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Puhelin

:

+33 153898000

Faksi

:

+33 153898060

Sähköposti

:

info@inao.gouv.fr

2.   Ryhmittymä

| Nimi | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Puhelin | : | +33 549447480 |
| Faksi | : | +33 549467905 |
| Sähköposti | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Kokoonpano | : | tuottaja/jalostaja (X) muu ( ) |

Nimi

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Osoite

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Puhelin

:

+33 549447480

Faksi

:

+33 549467905

Sähköposti

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Kokoonpano

:

tuottaja/jalostaja (X) muu ( )

3.   Tuotelaji

| Luokka 1.3: | Juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3:

Juustot

4.   Eritelmä

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1.   Nimi

”Chabichou du Poitou”

4.2.   Kuvaus

Vuohenmaidosta valmistettu, pehmeä, puristamaton, sisältä valkoinen ohutkuorinen juusto. Juusto on katkaistun kartion muotoinen (”bonde”), noin 6 cm korkea, ja painaa keskimäärin 120 grammaa. Rasvapitoisuus on 45 prosenttia.

4.3.   Maantieteellinen alue

Viennen departementti

Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne ja Vouillé.

Seuraavat kunnat: Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant ja Vouneuil-sur-Vienne.

Deux-Sèvres’n departementti

Kaikki kunnat seuraavissa kantoneissa: Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1 ja Thouars-Ville.

Seuraavat kunnat: Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé ja Vouillé.

Charenten departementti

Seuraavat kunnat: Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan ja Villiers-le-Roux.

4.4.   Alkuperätodisteet

Jokainen maidontuottaja, jalostuslaitos ja kypsytyslaitos tekee soveltuvuusilmoituksen, jonka INAO rekisteröi. Sen perusteella INAO pystyy tunnistamaan kaikki toimijat. Jokaisen toimijan on pidettävä INAO:n saatavilla rekisterit sekä kaikki maidon ja juustojen alkuperän, laadun ja tuotantoedellytysten tarkastamisen kannalta tarvittava aineisto.

Alkuperänimityksellä suojatun tuotteen ominaispiirteiden tarkastamisen yhteydessä tuotteiden laatu ja luonteenomaisuus varmistetaan analyyttisellä ja aistinvaraisella tutkimuksella.

4.5.   Tuotantomenetelmä

Maidon tuotannon sekä juuston valmistuksen ja kypsytyksen on tapahduttava maantieteellisellä alueella.

Juusto valmistetaan maitohappobakteerilla saostetusta vuohen täysmaidosta, johon on lisätty hivenen juoksetetta. Tuore juustomassa voidaan esivaluttaa, ja se asetetaan rei'itettyyn katkaistun kartion muotoiseen vuokaan. Juustoa valutetaan 18–24 tuntia, ja sen jälkeen pinta suolataan. Juustojen annetaan kuivua sitten 24–48 tuntia. Juustoja kypsytetään vähintään 10 päivää 10–12 °C:ssa ja 80–90 prosentin kosteuspitoisuudessa.

4.6.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Juuston nimi on lähtöisin arabiankielisestä sanasta ”chebli”, joka tarkoittaa vuohta. Juustoa valmistivat maurit, jotka vuoden 732 tappion jälkeen karkotettiin Poitiers’n kaupungin lähellä olevalle kukkulalle. Nimellä ”Chabichou” juusto mainitaan vuonna 1782 Charles de Chergen matkaoppaassa ”Guide du voyageur à Poitiers”. Tätä Poitoun seudulle tunnusomaista juustoa ylistetään Emile Bergerat’n sonetissa vuodelta 1910 ja eräässä vuodelta 1914 peräisin olevassa laulussa. Alkuperänimitystä haettiin vuonna 1989, ja se saatiin vuonna 1990.

Tuotanto on sidoksissa Seuil du Poitou -nimiseen geologiseen muodostumaan, ja sen yhtenäiseen kehittymiseen ovat vaikuttaneet seudun kalkkipitoinen maaperä, perinteinen vuohenkasvatus, ja Chabichou du Poitoun tuottajien ja jalostajien pitkäaikainen sijoittautuminen alueelle.

4.7.   Tarkastuslaitos

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Puhelin | : | +33 153898000 |
| Faksi | : | +33 153898060 |
| Sähköposti | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Osoite

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Puhelin

:

+33 153898000

Faksi

:

+33 153898060

Sähköposti

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité on maatalousministeriön alainen hallinnollinen julkinen laitos, joka on oikeudelliselta muodoltaan oikeushenkilö.

| Nimi | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Puhelin | : | +33 144871717 |
| Faksi | : | + 33 144973037 |

Nimi

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Osoite

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Puhelin

:

+33 144871717

Faksi

:

- 33 144973037

DGCCRF on Ranskan talous-, teollisuus- ja työvoimaministeriön yksikkö.

4.8.   Merkinnät

Juustoon on lisättävä maininta ”Appellation d'Origine Contrôlée” (tarkistettu alkuperänimitys) ja tuotteen nimi.

Pakollinen maininta ”Appellation d'Origine”.

Maininta ”Fabrication fermière” (maatilatuotanto) tai ”Fromage fermier” (tilajuusto).

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/13

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008,

Ranskan IFP-konsernin hyväksi toteuttamasta tuesta (C 51/05 (ex NN 84/05))

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1330)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/157/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 25 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 29 päivänä marraskuuta 2004 numerolla CP221/2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun Institut Français du Pétrole -konsernille, jäljempänä ’IFP’, ja sen Axens-tytäryhtiölle mahdollisesti myönnetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta. Kantelun tekijä pyysi, ettei sen henkilöllisyyttä paljastettaisi, sillä se pelkäsi kielteisiä vaikutuksia markkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 25 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 29 päivänä marraskuuta 2004 numerolla CP221/2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun Institut Français du Pétrole -konsernille, jäljempänä ’IFP’, ja sen Axens-tytäryhtiölle mahdollisesti myönnetystä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta. Kantelun tekijä pyysi, ettei sen henkilöllisyyttä paljastettaisi, sillä se pelkäsi kielteisiä vaikutuksia markkinoilla.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskalle 21 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskalle 21 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä toimenpidettä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Ranska pyysi 16 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 19 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa 23 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Ranska pyysi 16 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 19 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti komissiolle huomautuksensa 23 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (5) | UOP-yritys pyysi 15 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 22 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

UOP-yritys pyysi 15 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 22 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Haldor Topsoe A/S -yritys pyysi 17 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 22 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Haldor Topsoe A/S -yritys pyysi 17 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen kuukauden lisäaikaa, jonka komissio myönsi 22 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Axens-yritys toimitti 20 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 22 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(7)

Axens-yritys toimitti 20 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 22 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (8) | Haldor Topsoe A/S pyysi 12 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen vielä lisäaikaa 24 päivään huhtikuuta 2006; komissio myönsi lisäajan 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Haldor Topsoe A/S pyysi 12 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautustensa toimittamiseen vielä lisäaikaa 24 päivään huhtikuuta 2006; komissio myönsi lisäajan 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (9) | UOP toimitti 18 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 19 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(9)

UOP toimitti 18 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 19 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (10) | Komissio pyysi 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun tekijää toimittamaan ei-luottamuksellisen version kantelusta. Kyseinen versio toimitettiin komissiolle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka rekisteröitiin saapuneeksi 27 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun tekijää toimittamaan ei-luottamuksellisen version kantelusta. Kyseinen versio toimitettiin komissiolle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka rekisteröitiin saapuneeksi 27 päivänä huhtikuuta 2006.

| (11) | Haldor Topsoe A/S pyysi 3 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä edelleen lisäaikaa, jonka myöntämisestä komissio kieltäytyi 4 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

Haldor Topsoe A/S pyysi 3 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä edelleen lisäaikaa, jonka myöntämisestä komissio kieltäytyi 4 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.

| (12) | Komissio toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskalle jäljennöksen UOP:n ja Axensin esittämistä huomautuksista sekä kantelusta. Samalla se pyysi lisätietoja. Ranska pyysi 4 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 5 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä määräaikaan jatkoa, jonka komissio myönsi 7 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti 8 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja komissiossa 12 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle kommenttinsa asianosaisten esittämistä huomautuksista sekä vastaukset komission lisäkysymyksiin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Ranskalle jäljennöksen UOP:n ja Axensin esittämistä huomautuksista sekä kantelusta. Samalla se pyysi lisätietoja. Ranska pyysi 4 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 5 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä määräaikaan jatkoa, jonka komissio myönsi 7 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti 8 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja komissiossa 12 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle kommenttinsa asianosaisten esittämistä huomautuksista sekä vastaukset komission lisäkysymyksiin.

| (13) | Lisäksi Ranska ilmoitti komissiolle 18 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja komissiossa 19 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että IFP oli muutettu teollista ja kaupallista toimintaa harjoittavaksi julkisoikeudelliseksi yhtiöksi (EPIC). |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi Ranska ilmoitti komissiolle 18 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja komissiossa 19 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että IFP oli muutettu teollista ja kaupallista toimintaa harjoittavaksi julkisoikeudelliseksi yhtiöksi (EPIC).

| (14) | Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 13 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti nämä tiedot komissiolle 24 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 26 päivänä lokakuuta 2006. |
| --- | --- |

(14)

Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 13 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Ranska toimitti nämä tiedot komissiolle 24 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 26 päivänä lokakuuta 2006.

| (15) | Ranska ja komissio pitivät työkokouksen 15 päivänä kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(15)

Ranska ja komissio pitivät työkokouksen 15 päivänä kesäkuuta 2007.

| (16) | Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 19 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Ranska pyysi 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa 31 päivään elokuuta 2007. Komissio myönsi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa 13 päivään elokuuta 2007. Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 9 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio pyysi Ranskalta lisätietoja 19 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Ranska pyysi 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa 31 päivään elokuuta 2007. Komissio myönsi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä lisäaikaa 13 päivään elokuuta 2007. Ranska toimitti komissiolle lisätietoja 9 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

2.   KUVAUS

2.1   IFP-konserni

| (17) | IFP oli vuoteen 2006 yksityisoikeudellinen toimialajärjestö (3), jolla ei ollut pääomaa eikä osakkeenomistajia ja joka oli Ranskan hallituksen taloudellisessa ja rahoituksellisessa määräysvallassa (4). Heinäkuun 6 päivänä 2006 annetulla asetuksella nro 2006–797 IFP:stä tehtiin EPIC 13 päivänä heinäkuuta 2005 annetun lain nro 2005–781 mukaisesti. Komissio käsittelee eri menettelyssä (NN 11/08) kysymystä siitä, liittyykö tähän yhtiösäännön muutokseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(17)

IFP oli vuoteen 2006 yksityisoikeudellinen toimialajärjestö (3), jolla ei ollut pääomaa eikä osakkeenomistajia ja joka oli Ranskan hallituksen taloudellisessa ja rahoituksellisessa määräysvallassa (4). Heinäkuun 6 päivänä 2006 annetulla asetuksella nro 2006–797 IFP:stä tehtiin EPIC 13 päivänä heinäkuuta 2005 annetun lain nro 2005–781 mukaisesti. Komissio käsittelee eri menettelyssä (NN 11/08) kysymystä siitä, liittyykö tähän yhtiösäännön muutokseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (18) | Yhtiösääntönsä mukaan IFP:llä on kolme tehtävää: tutkimus- ja kehittämistoiminta öljyn- ja kaasunetsinnän sekä jalostuksen ja petrokemian teknologian aloilla, insinöörien ja teknikkojen kouluttaminen sekä tiedotus ja dokumentointi alan tarpeisiin. Valtion kanssa tehdyssä tavoitesopimuksessa määritellään toiminnan päälinjat viideksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(18)

Yhtiösääntönsä mukaan IFP:llä on kolme tehtävää: tutkimus- ja kehittämistoiminta öljyn- ja kaasunetsinnän sekä jalostuksen ja petrokemian teknologian aloilla, insinöörien ja teknikkojen kouluttaminen sekä tiedotus ja dokumentointi alan tarpeisiin. Valtion kanssa tehdyssä tavoitesopimuksessa määritellään toiminnan päälinjat viideksi vuodeksi.

| (19) | IFP saa vastineeksi talousarviosta vuosittain määrärahoja. Vuonna 2005 se sai 144 miljoonaa euroa ja vuonna 2006 167,5 miljoonaa euroa. (5) |
| --- | --- |

(19)

IFP saa vastineeksi talousarviosta vuosittain määrärahoja. Vuonna 2005 se sai 144 miljoonaa euroa ja vuonna 2006 167,5 miljoonaa euroa. (5)

| (20) | Axens-yritys syntyi 29 päivänä toukokuuta 2001 (takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2001), kun Procatalyse SA (ISIS:n 100-prosenttisesti omistama tytäryritys; ISIS:stä itsestään oli tuolloin IFP:n määräysvallassa 52,8 prosenttia) ja IFP:n samassa yhteydessä ulkoistettu teollisuusosasto sulautuivat. IFP osti 22 päivänä lokakuuta 2001 ISIS:ltä takaisin osuutensa Axensista. IFP:llä on siis nyt hallussaan 100 prosenttia Axensin pääomasta. Axens toimii katalyyttien sekä jalostusteollisuuden petrokemian alan teknologian markkinoilla. Sen konsolidoitu liikevaihto oli 304,9 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 308,45 miljoonaa euroa vuonna 2006. Prosessien lisenssien osuus oli noin kolmannes (6) sen liikevaihdosta. Axensin palveluksessa oli 636 henkeä vuonna 2006 (7). Sen osuudeksi toiminnassa olevien lisensoitujen jalostusyksiköiden maailmanmarkkinoista on arvioitu 7 prosenttia (8). |
| --- | --- |

(20)

Axens-yritys syntyi 29 päivänä toukokuuta 2001 (takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2001), kun Procatalyse SA (ISIS:n 100-prosenttisesti omistama tytäryritys; ISIS:stä itsestään oli tuolloin IFP:n määräysvallassa 52,8 prosenttia) ja IFP:n samassa yhteydessä ulkoistettu teollisuusosasto sulautuivat. IFP osti 22 päivänä lokakuuta 2001 ISIS:ltä takaisin osuutensa Axensista. IFP:llä on siis nyt hallussaan 100 prosenttia Axensin pääomasta. Axens toimii katalyyttien sekä jalostusteollisuuden petrokemian alan teknologian markkinoilla. Sen konsolidoitu liikevaihto oli 304,9 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 308,45 miljoonaa euroa vuonna 2006. Prosessien lisenssien osuus oli noin kolmannes (6) sen liikevaihdosta. Axensin palveluksessa oli 636 henkeä vuonna 2006 (7). Sen osuudeksi toiminnassa olevien lisensoitujen jalostusyksiköiden maailmanmarkkinoista on arvioitu 7 prosenttia (8).

| (21) | Lisäksi useat yritykset, esimerkiksi Beicip-Franlab ja Prosernat, ovat suoraan tai välillisesti (holding-yhtiö IFP Investissementsin kautta) kokonaan IFP:n hallinnassa. Beicip-Franlab on IFP:n vuonna 1967 perustama kaupallinen yritys. Se on erikoistunut esiintymien kartoituksen alan ohjelmistojen tuottamiseen ja levittämiseen sekä tutkimus- ja konsultointitoimintaan. Vuonna 2006 sen liikevaihto oli 42 miljoonaa euroa ja henkilöstö 166 henkilöä (9). Prosernat on kaupallinen yritys, joka hankittiin vuonna 2001, kun ISIS siirsi IFP Investissementsin IFP:lle. Se tarjoaa tutkimuksia ja palveluja sekä laitekokonaisuuksia kaasun käsittelyn ja rikinpoiston alalla. Prosernatin liikevaihto vuonna 2006 oli 49,9 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli 71 henkilöä (10). |
| --- | --- |

(21)

Lisäksi useat yritykset, esimerkiksi Beicip-Franlab ja Prosernat, ovat suoraan tai välillisesti (holding-yhtiö IFP Investissementsin kautta) kokonaan IFP:n hallinnassa. Beicip-Franlab on IFP:n vuonna 1967 perustama kaupallinen yritys. Se on erikoistunut esiintymien kartoituksen alan ohjelmistojen tuottamiseen ja levittämiseen sekä tutkimus- ja konsultointitoimintaan. Vuonna 2006 sen liikevaihto oli 42 miljoonaa euroa ja henkilöstö 166 henkilöä (9). Prosernat on kaupallinen yritys, joka hankittiin vuonna 2001, kun ISIS siirsi IFP Investissementsin IFP:lle. Se tarjoaa tutkimuksia ja palveluja sekä laitekokonaisuuksia kaasun käsittelyn ja rikinpoiston alalla. Prosernatin liikevaihto vuonna 2006 oli 49,9 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa oli 71 henkilöä (10).

2.2   Komission aiemmat päätökset

| (22) | IFP:lle ohjattiin eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun tuotto sen perustamisesta eli vuodesta 1944 alkaen vuoden 2002 loppuun. Tästä veron siirtämisestä edelleen tehtiin 29 päivänä toukokuuta 1996 komission päätös 96/615/EY (11) Institut Français du Pétrolen hyväksi eräistä öljytuotteista perityn veron jatkamiseksi kaudelle 1993–1997. Päätöksessä todettiin, ettei veronluonteisen maksun suorittaminen IFP:n hyväksi kuulunut vuonna 1996 laadittujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden (12), jäljempänä ’vuoden 1996 T & K-puitteet’, 2.4 kohdan mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(22)

IFP:lle ohjattiin eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun tuotto sen perustamisesta eli vuodesta 1944 alkaen vuoden 2002 loppuun. Tästä veron siirtämisestä edelleen tehtiin 29 päivänä toukokuuta 1996 komission päätös 96/615/EY (11) Institut Français du Pétrolen hyväksi eräistä öljytuotteista perityn veron jatkamiseksi kaudelle 1993–1997. Päätöksessä todettiin, ettei veronluonteisen maksun suorittaminen IFP:n hyväksi kuulunut vuonna 1996 laadittujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden (12), jäljempänä ’vuoden 1996 T & K-puitteet’, 2.4 kohdan mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (23) | Ranska ilmoitti komissiolle 3 päivänä lokakuuta 1997 uudesta asetuksesta, joka koski eräistä öljytuotteista IFP:n hyväksi vuosina 1998–2002 perittyä veronluonteista maksua ja johon ei sisältynyt merkittäviä muutoksia. Komissio teki asiasta 4 päivänä helmikuuta 1998 päätöksen (13), jossa se ei vastustanut asetuksen täytäntöönpanoa vuosiksi 1998–2002. |
| --- | --- |

(23)

Ranska ilmoitti komissiolle 3 päivänä lokakuuta 1997 uudesta asetuksesta, joka koski eräistä öljytuotteista IFP:n hyväksi vuosina 1998–2002 perittyä veronluonteista maksua ja johon ei sisältynyt merkittäviä muutoksia. Komissio teki asiasta 4 päivänä helmikuuta 1998 päätöksen (13), jossa se ei vastustanut asetuksen täytäntöönpanoa vuosiksi 1998–2002.

2.3   IFP:n ja Axensin väliset yksinoikeussopimukset

| (24) | Ranska ilmoitti komissiolle 1 päivänä maaliskuuta ja 18 päivänä toukokuuta 2001 päivätyillä kirjeillä, jäljempänä ’vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto’, hankkeesta IFP:n tutkimustoiminnan järjestämiseksi uudelleen jalostuksen, petrokemian ja kaasun aloilla. Se pyysi komissiota vahvistamaan, ettei hanke vaikuttanut komission aiemmissa päätöksissään ilmaisemaan kantaan. |
| --- | --- |

(24)

Ranska ilmoitti komissiolle 1 päivänä maaliskuuta ja 18 päivänä toukokuuta 2001 päivätyillä kirjeillä, jäljempänä ’vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto’, hankkeesta IFP:n tutkimustoiminnan järjestämiseksi uudelleen jalostuksen, petrokemian ja kaasun aloilla. Se pyysi komissiota vahvistamaan, ettei hanke vaikuttanut komission aiemmissa päätöksissään ilmaisemaan kantaan.

| (25) | Hankkeessa oli tarkoitus antaa tutkimustulosten markkinointi kaupalliselle yksikölle, joka perustettaisiin yhdistämällä IFP:n teollisuusosasto ja IFP:n määräysvallassa välillisesti oleva, kemikaalien teolliseen kehittämiseen, valmistukseen ja myyntiin erikoistunut Procatalyse-yritys. |
| --- | --- |

(25)

Hankkeessa oli tarkoitus antaa tutkimustulosten markkinointi kaupalliselle yksikölle, joka perustettaisiin yhdistämällä IFP:n teollisuusosasto ja IFP:n määräysvallassa välillisesti oleva, kemikaalien teolliseen kehittämiseen, valmistukseen ja myyntiin erikoistunut Procatalyse-yritys.

| (26) | Sen lisäksi, että IFP:n teollisuusosaston tärkeimmät osat, myös asiakkaat ja voimassa olevat sopimukset, siirtyisivät enemmistöosakkuuksien vastineeksi uudelle tytäryritykselle, IFP:n ja sen tytäryritys allekirjoittaisivat seuraavat sopimukset:






  a) | kuusi vuotta voimassa oleva puitelisenssisopimus, jonka mukaan tytäryritys voi käyttää yksinoikeudella IFP:n nykyisiä ja tulevia teollis- ja tekijänoikeuksia erityisesti oman toiminta-alansa prosesseissa tarjotakseen asiakkaille niihin liittyviä insinööripalveluja ja antaakseen asiakkaille oikeuden käyttää prosesseihin liittyvää teknologiaa luovuttamalla patenttien lisenssit; |
| --- | --- | --- |

(26)

Sen lisäksi, että IFP:n teollisuusosaston tärkeimmät osat, myös asiakkaat ja voimassa olevat sopimukset, siirtyisivät enemmistöosakkuuksien vastineeksi uudelle tytäryritykselle, IFP:n ja sen tytäryritys allekirjoittaisivat seuraavat sopimukset:

a)

kuusi vuotta voimassa oleva puitelisenssisopimus, jonka mukaan tytäryritys voi käyttää yksinoikeudella IFP:n nykyisiä ja tulevia teollis- ja tekijänoikeuksia erityisesti oman toiminta-alansa prosesseissa tarjotakseen asiakkaille niihin liittyviä insinööripalveluja ja antaakseen asiakkaille oikeuden käyttää prosesseihin liittyvää teknologiaa luovuttamalla patenttien lisenssit;

| b) | kuusi vuotta voimassa oleva tuotelisenssisopimus, jonka mukaan tytäryritys voi käyttää yksinoikeudella IFP:n nykyistä ja tulevaa tekniikkaa omalla toiminta-alallaan valmistaakseen ja myydäkseen asiakkailleen katalyyttejä, adsorbentteja, talteenottomassaa, laitteita ja muita IFP:n kehittämiä tuotteita ja ohjelmistoja, |
| --- | --- |

b)

kuusi vuotta voimassa oleva tuotelisenssisopimus, jonka mukaan tytäryritys voi käyttää yksinoikeudella IFP:n nykyistä ja tulevaa tekniikkaa omalla toiminta-alallaan valmistaakseen ja myydäkseen asiakkailleen katalyyttejä, adsorbentteja, talteenottomassaa, laitteita ja muita IFP:n kehittämiä tuotteita ja ohjelmistoja,

| c) | kuusi vuotta voimassa oleva teollista tutkimusta koskeva sopimus, jonka mukaan [IFP esittää jalostuksen ja petrokemian alalla tekemänsä tutkimuksen tulokset tytäryritykselleen, joka voi halutessaan jatkaa tutkimusta yhteishankkeessa IFP:n kanssa ja hyödyntää kyseisiä tuloksia. Jos tytäryritys ei käytä tätä mahdollisuutta, IFP voi esittää tulokset toisille yrityksille. Kukin osallistuja maksaa oman osallistumisensa kustannukset ja IFP:llä on tutkimushankkeen päätyttyä omistusoikeus tuotteisiin ja prosesseihin, kun taas tytäryrityksellä on tuotteiden ja menetelmien teollisen käyttöönoton eri vaiheisiin liittyvä omistusoikeus] (14). |
| --- | --- |

c)

kuusi vuotta voimassa oleva teollista tutkimusta koskeva sopimus, jonka mukaan [IFP esittää jalostuksen ja petrokemian alalla tekemänsä tutkimuksen tulokset tytäryritykselleen, joka voi halutessaan jatkaa tutkimusta yhteishankkeessa IFP:n kanssa ja hyödyntää kyseisiä tuloksia. Jos tytäryritys ei käytä tätä mahdollisuutta, IFP voi esittää tulokset toisille yrityksille. Kukin osallistuja maksaa oman osallistumisensa kustannukset ja IFP:llä on tutkimushankkeen päätyttyä omistusoikeus tuotteisiin ja prosesseihin, kun taas tytäryrityksellä on tuotteiden ja menetelmien teollisen käyttöönoton eri vaiheisiin liittyvä omistusoikeus] (14).

| (27) | Vastineeksi tytäryritys maksaa IFP:lle toisaalta lisenssisopimusmaksut ja toisaalta korvauksen [...] (15) mahdollisuudesta käyttää IFP:n tutkimustuloksia.[...] (15). |
| --- | --- |

(27)

Vastineeksi tytäryritys maksaa IFP:lle toisaalta lisenssisopimusmaksut ja toisaalta korvauksen [...] (15) mahdollisuudesta käyttää IFP:n tutkimustuloksia.[...] (15).

| (28) | Komissio katsoi, että esitetty IFP:n uudelleenjärjestelyjä koskeva hanke oli eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun jatkamisesta vuosina 1998–2002 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukainen, ja ilmoitti Ranskalle tästä 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä D/52473. |
| --- | --- |

(28)

Komissio katsoi, että esitetty IFP:n uudelleenjärjestelyjä koskeva hanke oli eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun jatkamisesta vuosina 1998–2002 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukainen, ja ilmoitti Ranskalle tästä 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä D/52473.

| (29) | IFP:n tytäryritys Axens perustettiin esitetyn hankkeen mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2001. IFP:n ja Axensin väliset sopimukset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 kymmeneksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(29)

IFP:n tytäryritys Axens perustettiin esitetyn hankkeen mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2001. IFP:n ja Axensin väliset sopimukset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 kymmeneksi vuodeksi.

| (30) | Ranska ilmoitti komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä korvaavansa veronluonteisen maksun tuoton IFP:lle osoitettavalla talousarviomäärärahalla 1 päivästä tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(30)

Ranska ilmoitti komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä korvaavansa veronluonteisen maksun tuoton IFP:lle osoitettavalla talousarviomäärärahalla 1 päivästä tammikuuta 2003.

2.4   IFP:n ja Beicip-Franlabin väliset yksinoikeussopimukset

| (31) | Toukokuun 28 päivänä 2003 allekirjoitetussa ja takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2003 voimaan tulleessa yksinoikeudellisessa kehittämis-, markkinointi- ja käyttösopimuksessa vahvistetaan, että [IFP esittää Beicip-Franlabille esiintymäalueiden kartoituksen alalla kehittämiään algoritmeja, malleja ja menetelmiä, ja Beicip-Franlab voi pyytää IFP:tä valmistamaan tuotteita niiden pohjalta. IFP pitää hallussaan kaikki kehitettyjen ohjelmistotuotteiden omistusoikeudet. Beicip-Franlab kattaa kaikki IFP:lle tuotteiden kehittämisestä aiheutuneet kustannukset ja maksaa erilaisia lisäkorvauksia, joilla on tarkoitus kattaa ylläpito ja käyttöoikeudet] (14). |
| --- | --- |

(31)

Toukokuun 28 päivänä 2003 allekirjoitetussa ja takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2003 voimaan tulleessa yksinoikeudellisessa kehittämis-, markkinointi- ja käyttösopimuksessa vahvistetaan, että [IFP esittää Beicip-Franlabille esiintymäalueiden kartoituksen alalla kehittämiään algoritmeja, malleja ja menetelmiä, ja Beicip-Franlab voi pyytää IFP:tä valmistamaan tuotteita niiden pohjalta. IFP pitää hallussaan kaikki kehitettyjen ohjelmistotuotteiden omistusoikeudet. Beicip-Franlab kattaa kaikki IFP:lle tuotteiden kehittämisestä aiheutuneet kustannukset ja maksaa erilaisia lisäkorvauksia, joilla on tarkoitus kattaa ylläpito ja käyttöoikeudet] (14).

| (32) | Joulukuun 16 päivänä 2005 allekirjoitettiin lisäsopimus, joka tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2005. Siinä muutetaan tiettyjä korvausjärjestelyjä, mutta Beicip-Franlab vastaa edelleen kaikista kehittämisestä aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

(32)

Joulukuun 16 päivänä 2005 allekirjoitettiin lisäsopimus, joka tuli voimaan takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2005. Siinä muutetaan tiettyjä korvausjärjestelyjä, mutta Beicip-Franlab vastaa edelleen kaikista kehittämisestä aiheutuneista kustannuksista.

2.5   IFP:n ja Prosernatin väliset yksinoikeussopimukset

| (33) | IFP ja Prosernat allekirjoittivat 18 päivänä elokuuta 2003 takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2002 kymmeneksi vuodeksi voimaan tulleen puitelisenssisopimuksen ja sopimuksen teollisesta tutkimuksesta. Niiden mukaan [IFP esittää Prosernatille kaasun käsittelyyn ja rikinpoistoon tarkoitetun tekniikan alalla toteuttamansa tutkimuksen tuloksia. IFP pitää hallussaan omistusoikeudet, jotka liittyvät korrelaatioihin, prosesseihin sekä prosesseja koskeviin erikoislaitteisiin. Jos Prosernat on kiinnostunut niiden markkinoinnista, sen on toteutettava niiden teolliseen käyttöönottoon liittyvät työt omaan laskuunsa omistusoikeudet säilyttäen, ja lisenssi voidaan luovuttaa sille yksinoikeudella] (14). |
| --- | --- |

(33)

IFP ja Prosernat allekirjoittivat 18 päivänä elokuuta 2003 takautuvasti 1 päivänä tammikuuta 2002 kymmeneksi vuodeksi voimaan tulleen puitelisenssisopimuksen ja sopimuksen teollisesta tutkimuksesta. Niiden mukaan [IFP esittää Prosernatille kaasun käsittelyyn ja rikinpoistoon tarkoitetun tekniikan alalla toteuttamansa tutkimuksen tuloksia. IFP pitää hallussaan omistusoikeudet, jotka liittyvät korrelaatioihin, prosesseihin sekä prosesseja koskeviin erikoislaitteisiin. Jos Prosernat on kiinnostunut niiden markkinoinnista, sen on toteutettava niiden teolliseen käyttöönottoon liittyvät työt omaan laskuunsa omistusoikeudet säilyttäen, ja lisenssi voidaan luovuttaa sille yksinoikeudella] (14).

| (34) | Prosernat maksaa korvauksena prosessien lisenssistä [...] (15) vuotuisesta liikevaihdosta, joka muodostetaan alilisensseistä ensimmäisten neljän vuoden aikana maksettavista käyttömaksuista. Käyttömaksu on tarkoitus korottaa [...] (15) ensimmäisten neljän vuoden jälkeen. Laitteisiin liittyvät käyttömaksut määritellään tapauskohtaisesti. IFP:n saama korvaus siitä, että Prosernat saa mahdollisuuden käyttää tutkimustöiden tuloksia, on [...] (15) Prosernatin vuotuisesta liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(34)

Prosernat maksaa korvauksena prosessien lisenssistä [...] (15) vuotuisesta liikevaihdosta, joka muodostetaan alilisensseistä ensimmäisten neljän vuoden aikana maksettavista käyttömaksuista. Käyttömaksu on tarkoitus korottaa [...] (15) ensimmäisten neljän vuoden jälkeen. Laitteisiin liittyvät käyttömaksut määritellään tapauskohtaisesti. IFP:n saama korvaus siitä, että Prosernat saa mahdollisuuden käyttää tutkimustöiden tuloksia, on [...] (15) Prosernatin vuotuisesta liikevaihdosta.

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (35) | Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio esitti seuraavassa esitettäviä epäilyjä Ranskan valtion IFP-konsernille maksamista tuista ja Ranskan esittämistä perusteluista. |
| --- | --- |

(35)

Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio esitti seuraavassa esitettäviä epäilyjä Ranskan valtion IFP-konsernille maksamista tuista ja Ranskan esittämistä perusteluista.

| (36) | Komissio arvioi, etteivät sen aiemmissa päätöksissä vahvistetut edellytykset enää päteneet. Kyseisten päätösten perusteluja olivat olleet seuraavat:






  a) | IFP ei saanut suoraa tukea, koska se oli voittoa tavoittelematon tutkimuskeskus, jolla ei ollut kaupallista toimintaa. Vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan korkeakoulujen tai voittoa tavoittelemattomien julkisten tutkimuslaitosten harjoittaman tutkimus- ja kehitystoiminnan julkinen rahoitus ei tavallisesti kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- | --- |

(36)

Komissio arvioi, etteivät sen aiemmissa päätöksissä vahvistetut edellytykset enää päteneet. Kyseisten päätösten perusteluja olivat olleet seuraavat:

a)

IFP ei saanut suoraa tukea, koska se oli voittoa tavoittelematon tutkimuskeskus, jolla ei ollut kaupallista toimintaa. Vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan korkeakoulujen tai voittoa tavoittelemattomien julkisten tutkimuslaitosten harjoittaman tutkimus- ja kehitystoiminnan julkinen rahoitus ei tavallisesti kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| b) | Yritykset, jotka ostivat IFP:n tekemät tutkimukset, eivät saaneet välillistä tukea, koska tulosten siirtämisestä johtuva mahdollinen etu oli kaikkien yritysten tavoitettavissa ilman syrjintää. Komissio oli todennut, että IFP siirsi tutkimustulokset yrityksille neljällä tavalla, jotka olivat julkinen jakelu, IFP:n todellisten kustannusten mukaisesti laskutetut palvelut, tutkimusyhteistyö ja lisenssien myynti. Kahdessa viimeksi mainitussa tapauksessa komissio katsoi, että vaikka yritykset eivät kattaneet tutkimuskuluja kokonaan, kaikkien yritysten oli mahdollista saada etu ilman syrjintää ja kansallisuudesta riippumatta. |
| --- | --- |

b)

Yritykset, jotka ostivat IFP:n tekemät tutkimukset, eivät saaneet välillistä tukea, koska tulosten siirtämisestä johtuva mahdollinen etu oli kaikkien yritysten tavoitettavissa ilman syrjintää. Komissio oli todennut, että IFP siirsi tutkimustulokset yrityksille neljällä tavalla, jotka olivat julkinen jakelu, IFP:n todellisten kustannusten mukaisesti laskutetut palvelut, tutkimusyhteistyö ja lisenssien myynti. Kahdessa viimeksi mainitussa tapauksessa komissio katsoi, että vaikka yritykset eivät kattaneet tutkimuskuluja kokonaan, kaikkien yritysten oli mahdollista saada etu ilman syrjintää ja kansallisuudesta riippumatta.

| c) | Yritykset, joista IFP omisti osuuksia, eivät saaneet välillistä tukea, koska IFP teki niiden kanssa yhteistyötä samoin edellytyksin kuin muiden yritysten kanssa, joihin sillä ei ollut omistussuhdetta. Koska mukana oli muitakin vähemmistöosakkaita IFP:n tutkimusalalla toimivista yrityksistä ja IFP teki yhteistyötä kyseisten yritysten kanssa samoin edellytyksin kuin sellaisten yritysten kanssa, joita se ei omistanut, komissio totesi, etteivät yritykset saaneet etuuskohtelua. |
| --- | --- |

c)

Yritykset, joista IFP omisti osuuksia, eivät saaneet välillistä tukea, koska IFP teki niiden kanssa yhteistyötä samoin edellytyksin kuin muiden yritysten kanssa, joihin sillä ei ollut omistussuhdetta. Koska mukana oli muitakin vähemmistöosakkaita IFP:n tutkimusalalla toimivista yrityksistä ja IFP teki yhteistyötä kyseisten yritysten kanssa samoin edellytyksin kuin sellaisten yritysten kanssa, joita se ei omistanut, komissio totesi, etteivät yritykset saaneet etuuskohtelua.

| (37) | Komissio havaitsi, että IFP toteutti vuodesta 2001 yhä järjestelmällisempää ja kattavampaa kaupallista toimintaa sen ansiosta, että Axens toimi jalostuksen ja petrokemian alan teknologiamarkkinoilla ja sillä oli IFP:n kanssa yksinoikeudelliset tutkimus- ja lisenssisopimukset. Tällä kaupallisella tytäryrityksellä, jonka enemmistöosakas IFP oli, on erityisoikeus IFP:n T & K-työhön omalla toiminta-alallaan. Komissio arvioi tämän vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, etteivät vuosien 1996 ja 1998 päätösten perustelut olleet enää voimassa eikä vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäistä alakohtaa enää sovellettu Axensin toiminta-aloihin. Komissio totesi, että IFP ja sen tytäryritys Axens saivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(37)

Komissio havaitsi, että IFP toteutti vuodesta 2001 yhä järjestelmällisempää ja kattavampaa kaupallista toimintaa sen ansiosta, että Axens toimi jalostuksen ja petrokemian alan teknologiamarkkinoilla ja sillä oli IFP:n kanssa yksinoikeudelliset tutkimus- ja lisenssisopimukset. Tällä kaupallisella tytäryrityksellä, jonka enemmistöosakas IFP oli, on erityisoikeus IFP:n T & K-työhön omalla toiminta-alallaan. Komissio arvioi tämän vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, etteivät vuosien 1996 ja 1998 päätösten perustelut olleet enää voimassa eikä vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäistä alakohtaa enää sovellettu Axensin toiminta-aloihin. Komissio totesi, että IFP ja sen tytäryritys Axens saivat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (38) | Koska IFP:llä on enemmistöosakkuus kahdessa muussa kaupallisessa tytäryrityksessä, Beicip-Franlabissa ja Prosernatissa, ja koska IFP on allekirjoittanut näiden tytäryritysten kanssa yksinoikeussopimukset, komissio ei myöskään voinut sulkea pois EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen mahdollisuutta Beicip-Franlabin ja Prosernatin toiminta-aloilla. |
| --- | --- |

(38)

Koska IFP:llä on enemmistöosakkuus kahdessa muussa kaupallisessa tytäryrityksessä, Beicip-Franlabissa ja Prosernatissa, ja koska IFP on allekirjoittanut näiden tytäryritysten kanssa yksinoikeussopimukset, komissio ei myöskään voinut sulkea pois EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen mahdollisuutta Beicip-Franlabin ja Prosernatin toiminta-aloilla.

| (39) | Komissio arvioi lisäksi perustamissopimuksen perusteella mahdollisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Se totesi, että kun otetaan huomioon mahdollisen tuen tavoitteet, tukea voidaan tarkastella ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä erityisesti vuoden 1996 T & K-puitteiden nojalla. Koska Ranska ei esittänyt tätä seikkaa koskevia perusteluja, komissio epäili, täyttyvätkö edellytykset, joita tarvitaan tuen hyväksymiseksi kyseisten määräysten nojalla. |
| --- | --- |

(39)

Komissio arvioi lisäksi perustamissopimuksen perusteella mahdollisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Se totesi, että kun otetaan huomioon mahdollisen tuen tavoitteet, tukea voidaan tarkastella ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä erityisesti vuoden 1996 T & K-puitteiden nojalla. Koska Ranska ei esittänyt tätä seikkaa koskevia perusteluja, komissio epäili, täyttyvätkö edellytykset, joita tarvitaan tuen hyväksymiseksi kyseisten määräysten nojalla.

| (40) | Komissio pyysi tämän vuoksi Ranskaa toimittamaan seuraavat tiedot:






  a) | tiedot, joiden avulla voidaan määritellä, missä määrin IFP ja sen tytäryritykset voidaan katsoa erillisiksi yksiköiksi, joiden suhdetta markkinat määrittävät; |
| --- | --- | --- |

(40)

Komissio pyysi tämän vuoksi Ranskaa toimittamaan seuraavat tiedot:

a)

tiedot, joiden avulla voidaan määritellä, missä määrin IFP ja sen tytäryritykset voidaan katsoa erillisiksi yksiköiksi, joiden suhdetta markkinat määrittävät;

| b) | IFP:n ja sen tytäryritysten taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan selkeä erottelu jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun direktiivin 80/723/ETY (16) mukaisesti, jotta voidaan selvittää, missä määrin konsernin kaupallista toimintaa tuetaan julkisin varoin; |
| --- | --- |

b)

IFP:n ja sen tytäryritysten taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan selkeä erottelu jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun direktiivin 80/723/ETY (16) mukaisesti, jotta voidaan selvittää, missä määrin konsernin kaupallista toimintaa tuetaan julkisin varoin;

| c) | selkeä osoitus siitä, että mahdolliset tuet ovat T & K-tukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

c)

selkeä osoitus siitä, että mahdolliset tuet ovat T & K-tukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaisia.

4.   RANSKAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

4.1   Meneillään olevan menettelyn tausta

| (41) | Ranska korostaa, että komissio on tehnyt IFP:n rahoitusjärjestelystä kaksi päätöstä, joissa on todettu, ettei siihen liity EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(41)

Ranska korostaa, että komissio on tehnyt IFP:n rahoitusjärjestelystä kaksi päätöstä, joissa on todettu, ettei siihen liity EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

| (42) | Ranska muistuttaa, että vuoden 2001 uudelleenjärjestelyissä tytäryritykselle siirrettiin IFP:n jalostuksen ja petrokemian alan kaupallinen toiminta, jota aiemmin hoiti osin IFP:n teollisuusosasto ja osin IFP:n määräysvallassa välillisesti oleva Procatalyse-yritys. Ranska arvioi, että uudelleenjärjestelyn tarkoituksena oli IFP:n toiminnan keskittäminen takaisin sen valtion antamaan päätehtävään eli tutkimus- ja kehittämistyöhön hiilivetyjen ja uuden energia- ja ympäristöteknologian alalla. |
| --- | --- |

(42)

Ranska muistuttaa, että vuoden 2001 uudelleenjärjestelyissä tytäryritykselle siirrettiin IFP:n jalostuksen ja petrokemian alan kaupallinen toiminta, jota aiemmin hoiti osin IFP:n teollisuusosasto ja osin IFP:n määräysvallassa välillisesti oleva Procatalyse-yritys. Ranska arvioi, että uudelleenjärjestelyn tarkoituksena oli IFP:n toiminnan keskittäminen takaisin sen valtion antamaan päätehtävään eli tutkimus- ja kehittämistyöhön hiilivetyjen ja uuden energia- ja ympäristöteknologian alalla.

| (43) | Ranska katsoo näin ollen, että vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto muodostaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen. Sen mukaan 5 päivänä maaliskuuta 2001 lähetetty kirje sisälsi ilmoituksen, täytetyn ilmoituslomakkeen (17) ja viisi teknistä liitettä, joihin sisältyi sopimus teollisesta tutkimuksesta sekä lisenssisopimukset. Ranska muistuttaa lisäksi, että tämän jälkeen pidettiin kokous (18) ja vaihdettiin tietoja (19), ja toteaa saaneensa komissiolta saapumisilmoituksen (20)7 päivänä toukokuuta 2001. Se muistuttaa pyytäneensä komissiota vahvistamaan, ettei uudelleenjärjestelyä koskeva hanke vaikuttanut komission aiemmissa päätöksissään ilmaisemaan kantaan. |
| --- | --- |

(43)

Ranska katsoo näin ollen, että vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto muodostaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen. Sen mukaan 5 päivänä maaliskuuta 2001 lähetetty kirje sisälsi ilmoituksen, täytetyn ilmoituslomakkeen (17) ja viisi teknistä liitettä, joihin sisältyi sopimus teollisesta tutkimuksesta sekä lisenssisopimukset. Ranska muistuttaa lisäksi, että tämän jälkeen pidettiin kokous (18) ja vaihdettiin tietoja (19), ja toteaa saaneensa komissiolta saapumisilmoituksen (20)7 päivänä toukokuuta 2001. Se muistuttaa pyytäneensä komissiota vahvistamaan, ettei uudelleenjärjestelyä koskeva hanke vaikuttanut komission aiemmissa päätöksissään ilmaisemaan kantaan.

| (44) | Ranska katsoo edellä esitetyn perusteella, että 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätty kirje D/52473, jossa komissio ilmoittaa IFP:n esitetyn uudelleenjärjestelyn olevan eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun jatkamisesta vuosina 1998–2002 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukainen, loi perustellun luottamuksen. Ranska muistuttaa komission arvioineen kirjeessä, ettei uudelleenjärjestelyä koskeva hanke muuttanut IFP:n toiminnan luonnetta eikä ranskalaisten yritysten asemaa prosessien markkinoinnissa verrattuna muihin yhteisön yrityksiin, eikä komissio vastustanut millään lailla sopimusluonnoksia eikä varsinkaan etuosto-oikeutta, josta se oli saanut tietää jo Ranskan kanssa 5 päivästä maaliskuuta 2001 käymässään kirjeenvaihdossa. Ranska saattoi siis mielestään oikeutetusti olettaa, ettei Axensin perustaminen tai IFP:n ja Axensin välisten sopimusten allekirjoittaminen merkinnyt valtiontukea. Ranska totesi, että Axens perustettiin ja IFP:n ja Axensin väliset sopimukset allekirjoitettiin komissiolle maaliskuussa 2001 ilmoitetun hankkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Ranska katsoo edellä esitetyn perusteella, että 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätty kirje D/52473, jossa komissio ilmoittaa IFP:n esitetyn uudelleenjärjestelyn olevan eräistä öljytuotteista perityn veronluonteisen maksun jatkamisesta vuosina 1998–2002 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukainen, loi perustellun luottamuksen. Ranska muistuttaa komission arvioineen kirjeessä, ettei uudelleenjärjestelyä koskeva hanke muuttanut IFP:n toiminnan luonnetta eikä ranskalaisten yritysten asemaa prosessien markkinoinnissa verrattuna muihin yhteisön yrityksiin, eikä komissio vastustanut millään lailla sopimusluonnoksia eikä varsinkaan etuosto-oikeutta, josta se oli saanut tietää jo Ranskan kanssa 5 päivästä maaliskuuta 2001 käymässään kirjeenvaihdossa. Ranska saattoi siis mielestään oikeutetusti olettaa, ettei Axensin perustaminen tai IFP:n ja Axensin välisten sopimusten allekirjoittaminen merkinnyt valtiontukea. Ranska totesi, että Axens perustettiin ja IFP:n ja Axensin väliset sopimukset allekirjoitettiin komissiolle maaliskuussa 2001 ilmoitetun hankkeen mukaisesti.

| (45) | Ranska toimitti seuraavassa esitettävät tiedot myöhemmin tehdyistä muutoksista, joista ei ollut ilmoitettu komissiolle. Ranskan mukaan sitä, että IFP siirsi Prosernatin ja Axensin määräysvaltaansa sataprosenttisesti vuoden 2001 lopussa, ei voida pitää IFP:n päätöksenä, vaan itsenäisten toimijoiden omana valintana. Lisäksi Ranska huomautti komission pitäneen 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään takeena syrjimättömyydestä sitä, että IFP:llä oli edelleen hallussaan vähintään puolet uuden yrityksen osakkeista. Toisaalta Ranskan mukaan IFP:n ja Prosernatin sopimukset ovat samanlaiset kuin IFP:n ja Axensin sopimukset, joten se ei katsonut tarpeelliseksi toimittaa niitä komissiolle. Ranska katsoi myös, ettei sen ollut tarpeen toimittaa komissiolle IFP:n ja Beicip-Franlabin välistä sopimusta, jonka mukaan IFP kattoi kaikki kustannukset. |
| --- | --- |

(45)

Ranska toimitti seuraavassa esitettävät tiedot myöhemmin tehdyistä muutoksista, joista ei ollut ilmoitettu komissiolle. Ranskan mukaan sitä, että IFP siirsi Prosernatin ja Axensin määräysvaltaansa sataprosenttisesti vuoden 2001 lopussa, ei voida pitää IFP:n päätöksenä, vaan itsenäisten toimijoiden omana valintana. Lisäksi Ranska huomautti komission pitäneen 19 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään takeena syrjimättömyydestä sitä, että IFP:llä oli edelleen hallussaan vähintään puolet uuden yrityksen osakkeista. Toisaalta Ranskan mukaan IFP:n ja Prosernatin sopimukset ovat samanlaiset kuin IFP:n ja Axensin sopimukset, joten se ei katsonut tarpeelliseksi toimittaa niitä komissiolle. Ranska katsoi myös, ettei sen ollut tarpeen toimittaa komissiolle IFP:n ja Beicip-Franlabin välistä sopimusta, jonka mukaan IFP kattoi kaikki kustannukset.

| (46) | Ranska muistuttaa, että se ilmoitti komissiolle IFP:n rahoitustavan muuttumisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(46)

Ranska muistuttaa, että se ilmoitti komissiolle IFP:n rahoitustavan muuttumisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

4.2   Noudattiko IFP direktiiviä 80/723/ETY

| (47) | Ranska arvioi, että direktiivin 80/723/ETY 1 artiklassa säädettyä erillisen kirjanpidon periaatetta on noudatettu. Se toteaa, että IFP:n eri toimintojen erittelemiseksi sen talousarvio on jaettu viiteen tuloskeskukseen, tiedotustehtävään sekä kartoittavan tutkimustoiminnan budjettikohtaan. |
| --- | --- |

(47)

Ranska arvioi, että direktiivin 80/723/ETY 1 artiklassa säädettyä erillisen kirjanpidon periaatetta on noudatettu. Se toteaa, että IFP:n eri toimintojen erittelemiseksi sen talousarvio on jaettu viiteen tuloskeskukseen, tiedotustehtävään sekä kartoittavan tutkimustoiminnan budjettikohtaan.

| (48) | Ranska kuvasi tuloskeskusten hankkeiden luokitustapaa seuraavasti:






  a) | Ammattitaidon hankkimiseen liittyvät hankkeet, jotka toteutetaan usein yhdessä muiden tutkimuskeskusten kanssa ja joiden tavoitteena on uusien ideoiden aikaansaaminen. |
| --- | --- | --- |

(48)

Ranska kuvasi tuloskeskusten hankkeiden luokitustapaa seuraavasti:

a)

Ammattitaidon hankkimiseen liittyvät hankkeet, jotka toteutetaan usein yhdessä muiden tutkimuskeskusten kanssa ja joiden tavoitteena on uusien ideoiden aikaansaaminen.

| b) | Teollisen tutkimuksen hankkeet, jotka IFP toteuttaa yhteistyössä muiden tahojen kanssa tai yksin. Kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen hankkeet liittyvät menetelmiä, ohjelmistoja, kemiallisia lisäaineita, laitteita, prosesseja ja asiantuntemusta koskevien ratkaisujen hakemiseen. Jalostuksen ja petrokemian tulosalueen hankkeet liittyvät moottori- tai lämmityspolttoaineiden ja petrokemian välituotteiden tuotantoprosessien ja tuotteiden kehittämiseen kaikista käytettävissä olevista hiilen lähteistä. |
| --- | --- |

b)

Teollisen tutkimuksen hankkeet, jotka IFP toteuttaa yhteistyössä muiden tahojen kanssa tai yksin. Kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen hankkeet liittyvät menetelmiä, ohjelmistoja, kemiallisia lisäaineita, laitteita, prosesseja ja asiantuntemusta koskevien ratkaisujen hakemiseen. Jalostuksen ja petrokemian tulosalueen hankkeet liittyvät moottori- tai lämmityspolttoaineiden ja petrokemian välituotteiden tuotantoprosessien ja tuotteiden kehittämiseen kaikista käytettävissä olevista hiilen lähteistä.

| c) | Alan laitteisiin liittyvät hankkeet, joihin kuuluu testipankkien, koelaitteiden, testauslaitteistojen ja jatkuvien kokeiden kehittäminen sekä erityisten ohjelmistojen ja tietopankkien käyttö. |
| --- | --- |

c)

Alan laitteisiin liittyvät hankkeet, joihin kuuluu testipankkien, koelaitteiden, testauslaitteistojen ja jatkuvien kokeiden kehittäminen sekä erityisten ohjelmistojen ja tietopankkien käyttö.

| d) | Tukitoimintohankkeet, joihin kuuluvat laatujärjestelmät, ohjelman seuranta ja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi. |
| --- | --- |

d)

Tukitoimintohankkeet, joihin kuuluvat laatujärjestelmät, ohjelman seuranta ja teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi.

| (49) | Ranska toimitti tiedot IFP:n kustannuslaskentajärjestelmästä, jonka ansiosta tuotto (muu kuin valtion talousarviosta maksettava määräraha) ja kustannukset voidaan jakaa kussakin tuloskeskuksessa toteutettavien hankkeiden kesken. |
| --- | --- |

(49)

Ranska toimitti tiedot IFP:n kustannuslaskentajärjestelmästä, jonka ansiosta tuotto (muu kuin valtion talousarviosta maksettava määräraha) ja kustannukset voidaan jakaa kussakin tuloskeskuksessa toteutettavien hankkeiden kesken.

4.3   IFP:n ja sen tytäryritysten välinen ero

| (50) | Ranska vastustaa komission näkemystä, jonka mukaan IFP ja Axens muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Sen arvion mukaan IFP ja sen tytäryritykset ovat erillisiä yksiköitä, joiden tehtävät ovat eriluonteiset. |
| --- | --- |

(50)

Ranska vastustaa komission näkemystä, jonka mukaan IFP ja Axens muodostavat yhden taloudellisen yksikön. Sen arvion mukaan IFP ja sen tytäryritykset ovat erillisiä yksiköitä, joiden tehtävät ovat eriluonteiset.

| (51) | Ranska katsoo ensinnäkin, että IFP:n tutkimustoiminta on yleishyödyllistä, sillä sen tarkoituksena on hiilivetyjen toimituksen turvaaminen pitkällä aikavälillä. Tämä on kansallisella, yhteisön ja koko maailman tasolla tunnustettu tarve. |
| --- | --- |

(51)

Ranska katsoo ensinnäkin, että IFP:n tutkimustoiminta on yleishyödyllistä, sillä sen tarkoituksena on hiilivetyjen toimituksen turvaaminen pitkällä aikavälillä. Tämä on kansallisella, yhteisön ja koko maailman tasolla tunnustettu tarve.

| (52) | Toiseksi Ranska katsoo, ettei mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (21), jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva suositus’, liitteessä I tarkoitettua sidosyritysten käsitettä voida soveltaa tähän tapaukseen. Ranska muistuttaa lisäksi yhteisön oikeuskäytännöstä, jonka mukaan se, että 100 prosenttia tytäryrityksestä on emoyhtiön hallussa, ei riitä osoittamaan, että tytäryritys on sen määräysvallassa. Lisäksi Ranska toteaa, että yksinoikeussopimus ei ole osoitus autonomian puutteesta, muutoinhan EY:n perustamissopimuksen 81 artikla, joka koskee tällaisten sopimusten tekemistä itsenäisten yritysten kesken, olisi turha. Ranskan mukaan markkinoilla vallitseva yhteinen mielikuva IFP:stä ja Axensista johtuu vääjäämättä siitä, että Axens jakelee IFP:n tutkimustyön tuloksena syntyneitä tuotteita. Tällä mielikuvalla ei ole mitään tekemistä sen kanssa, ettei Axens itse päättäisi omasta toiminnastaan. |
| --- | --- |

(52)

Toiseksi Ranska katsoo, ettei mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (21), jäljempänä ’pk-yrityksiä koskeva suositus’, liitteessä I tarkoitettua sidosyritysten käsitettä voida soveltaa tähän tapaukseen. Ranska muistuttaa lisäksi yhteisön oikeuskäytännöstä, jonka mukaan se, että 100 prosenttia tytäryrityksestä on emoyhtiön hallussa, ei riitä osoittamaan, että tytäryritys on sen määräysvallassa. Lisäksi Ranska toteaa, että yksinoikeussopimus ei ole osoitus autonomian puutteesta, muutoinhan EY:n perustamissopimuksen 81 artikla, joka koskee tällaisten sopimusten tekemistä itsenäisten yritysten kesken, olisi turha. Ranskan mukaan markkinoilla vallitseva yhteinen mielikuva IFP:stä ja Axensista johtuu vääjäämättä siitä, että Axens jakelee IFP:n tutkimustyön tuloksena syntyneitä tuotteita. Tällä mielikuvalla ei ole mitään tekemistä sen kanssa, ettei Axens itse päättäisi omasta toiminnastaan.

| (53) | Kolmanneksi Ranska on toimittanut tietoja osoitukseksi IFP:n tytäryritysten autonomiasta. Se toteaa, että kaikki tytäryritykset laativat oman strategiansa ja hyväksyttävät sen omalla hallintoneuvostollaan, joka ei koostu pelkästään IFP:n edustajista. Ranska lisää, että IFP:n ja sen tytäryritysten välisissä sopimuksissa noudatetaan säänneltyjä sopimuksia koskevia yhteisön oikeuden sääntöjä, joten IFP:n edustaja ei osallistu sopimuksia koskeviin äänestyksiin; Ranskan mukaan kullakin tytäryrityksellä on omat johtoryhmät ja täydellinen hallinnollinen autonomia osakkeenomistajien määräysvallassa, joka tapahtuu perinteisen raportoinnin kautta. Lisäksi Ranska selittää, että IFP:n ja sen tytäryritysten rahoitus- ja kirjanpitoyksiköt ovat hierarkialtaan ja sijainniltaan täysin erilliset ja niissä käytetään erilaisia tieto- ja hallintajärjestelmiä. Ranska korostaa, että IFP:n tytäryritykset päättävät vapaasti markkinoimistaan tuotteista ja palveluista. Se toteaa, että Axensilla on vapaus hyväksyä tai hylätä IFP:n esittämät työt, ja esittää useita esimerkkejä prosesseista, joissa Axens on täyttänyt tutkimustarpeensa muilla sopimussuhteilla. |
| --- | --- |

(53)

Kolmanneksi Ranska on toimittanut tietoja osoitukseksi IFP:n tytäryritysten autonomiasta. Se toteaa, että kaikki tytäryritykset laativat oman strategiansa ja hyväksyttävät sen omalla hallintoneuvostollaan, joka ei koostu pelkästään IFP:n edustajista. Ranska lisää, että IFP:n ja sen tytäryritysten välisissä sopimuksissa noudatetaan säänneltyjä sopimuksia koskevia yhteisön oikeuden sääntöjä, joten IFP:n edustaja ei osallistu sopimuksia koskeviin äänestyksiin; Ranskan mukaan kullakin tytäryrityksellä on omat johtoryhmät ja täydellinen hallinnollinen autonomia osakkeenomistajien määräysvallassa, joka tapahtuu perinteisen raportoinnin kautta. Lisäksi Ranska selittää, että IFP:n ja sen tytäryritysten rahoitus- ja kirjanpitoyksiköt ovat hierarkialtaan ja sijainniltaan täysin erilliset ja niissä käytetään erilaisia tieto- ja hallintajärjestelmiä. Ranska korostaa, että IFP:n tytäryritykset päättävät vapaasti markkinoimistaan tuotteista ja palveluista. Se toteaa, että Axensilla on vapaus hyväksyä tai hylätä IFP:n esittämät työt, ja esittää useita esimerkkejä prosesseista, joissa Axens on täyttänyt tutkimustarpeensa muilla sopimussuhteilla.

4.4   Valtiontuki

| (54) | Ranska katsoo, että vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti IFP:lle, joka on voittoa tavoittelematon yritys, annettu rahoitus ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(54)

Ranska katsoo, että vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti IFP:lle, joka on voittoa tavoittelematon yritys, annettu rahoitus ei ole valtiontukea.

| (55) | Vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan toisessa alakohdassa todetaan: ”Jos tällaisen valtion rahoittaman tutkimus- ja kehitystyön tulokset annetaan yhteisön yritysten käyttöön ketään syrjimättä, komissio lähtee siitä periaatteesta, että tavallisesti ei ole kysymys EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtion tuesta.” |
| --- | --- |

(55)

Vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan toisessa alakohdassa todetaan: ”Jos tällaisen valtion rahoittaman tutkimus- ja kehitystyön tulokset annetaan yhteisön yritysten käyttöön ketään syrjimättä, komissio lähtee siitä periaatteesta, että tavallisesti ei ole kysymys EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtion tuesta.”

| (56) | Ranska toteaa, että IFP tekee monenlaista tutkimustyötä, jonka tulokset annetaan Euroopan yhteisön yritysten käyttöön ketään syrjimättä. Toiminnan tulosten saatavuus on varmistettu muun muassa tiedejulkaisulla ja artikkeleilla, esittelemällä töitä kongresseissa, julkaisemalla teoksia perinteisesti ja verkossa, osallistumalla tiedeyhteisöjen toimintaan ja toteuttamalla yhteistyötä muiden tutkimuskeskusten sekä tohtorinkoulutusohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

(56)

Ranska toteaa, että IFP tekee monenlaista tutkimustyötä, jonka tulokset annetaan Euroopan yhteisön yritysten käyttöön ketään syrjimättä. Toiminnan tulosten saatavuus on varmistettu muun muassa tiedejulkaisulla ja artikkeleilla, esittelemällä töitä kongresseissa, julkaisemalla teoksia perinteisesti ja verkossa, osallistumalla tiedeyhteisöjen toimintaan ja toteuttamalla yhteistyötä muiden tutkimuskeskusten sekä tohtorinkoulutusohjelmien kanssa.

| (57) | Ranskan mukaan kolme neljäsosaa kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen tutkimusbudjetista on varattu perustutkimukselle, jonka tulokset levitetään laajalti ja syrjimättä. Myös monien jalostuksen ja petrokemian tuloskeskusten töiden tulokset julkaistaan Ranskan mukaan syrjimättä. |
| --- | --- |

(57)

Ranskan mukaan kolme neljäsosaa kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen tutkimusbudjetista on varattu perustutkimukselle, jonka tulokset levitetään laajalti ja syrjimättä. Myös monien jalostuksen ja petrokemian tuloskeskusten töiden tulokset julkaistaan Ranskan mukaan syrjimättä.

| (58) | Ranska toteaa, että se on vielä saanut vahvistuksen komission vuosina 1996 ja 1998 tekemissä päätöksissä annetuille perusteluille, joiden mukaan ”voidaan todeta, että IFP, vaikkei se laskuta aina tutkimuksesta aiheutuvia todellisia kustannuksia, ei harjoita minkäänlaista syrjintää niiden yritysten osalta, joille se luovuttaa sekä itsenäisestä että yhteistutkimuksesta saatuja tuloksia”. |
| --- | --- |

(58)

Ranska toteaa, että se on vielä saanut vahvistuksen komission vuosina 1996 ja 1998 tekemissä päätöksissä annetuille perusteluille, joiden mukaan ”voidaan todeta, että IFP, vaikkei se laskuta aina tutkimuksesta aiheutuvia todellisia kustannuksia, ei harjoita minkäänlaista syrjintää niiden yritysten osalta, joille se luovuttaa sekä itsenäisestä että yhteistutkimuksesta saatuja tuloksia”.

| (59) | Ranska korostaa, että IFP tekee kartoituksen ja tuotannon alalla teollista tutkimusta useille teollisuuden alalla toimiville kumppaneille, ja tämä työ toteutetaan tavanomaisena yhteistyönä tai yhteisinä teollisuushankkeina (Joint Industrial Projects), joilla on useita asiakkaita ja joihin osallistuminen on vapaata. |
| --- | --- |

(59)

Ranska korostaa, että IFP tekee kartoituksen ja tuotannon alalla teollista tutkimusta useille teollisuuden alalla toimiville kumppaneille, ja tämä työ toteutetaan tavanomaisena yhteistyönä tai yhteisinä teollisuushankkeina (Joint Industrial Projects), joilla on useita asiakkaita ja joihin osallistuminen on vapaata.

| (60) | Ranska katsoo, että maksut, jotka Axens on suorittanut jalostuksen ja petrokemian markkinoilla IFP:n toteuttamista töistä, vastaavat markkinaedellytyksiä. Lisäksi Axens on Ranskan mukaan maksanut kulut, jotka ovat aiheutuneet tutkimustyön hyödyntämiseen tarvittavien täydentävien tehtävien suorittamisesta, sekä sille muiden kuin IFP:n tekniikan ja tuotteiden käytöstä aiheutuneet lisäkustannukset. Ranskan mukaan tutkimuksen suuri osuus Axensin liikevaihdosta on selkeä osoitus siitä, ettei Axens saa kilpailuetua IFP:n sille tekemästä tutkimustyöstä. Ranska esittää näyttöä siitä, että Axens käyttää tutkimukseen varoja selvästi alan keskiarvoa enemmän. |
| --- | --- |

(60)

Ranska katsoo, että maksut, jotka Axens on suorittanut jalostuksen ja petrokemian markkinoilla IFP:n toteuttamista töistä, vastaavat markkinaedellytyksiä. Lisäksi Axens on Ranskan mukaan maksanut kulut, jotka ovat aiheutuneet tutkimustyön hyödyntämiseen tarvittavien täydentävien tehtävien suorittamisesta, sekä sille muiden kuin IFP:n tekniikan ja tuotteiden käytöstä aiheutuneet lisäkustannukset. Ranskan mukaan tutkimuksen suuri osuus Axensin liikevaihdosta on selkeä osoitus siitä, ettei Axens saa kilpailuetua IFP:n sille tekemästä tutkimustyöstä. Ranska esittää näyttöä siitä, että Axens käyttää tutkimukseen varoja selvästi alan keskiarvoa enemmän.

| (61) | Ranska vahvistaa, että vaikka Axensilla on etuosto-oikeus, jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen tutkimustöitä käyttävät eri teollisuuskumppanit eri maissa. |
| --- | --- |

(61)

Ranska vahvistaa, että vaikka Axensilla on etuosto-oikeus, jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen tutkimustöitä käyttävät eri teollisuuskumppanit eri maissa.

| (62) | Ranska toteaa, että valtion tuki IFP:n toimintaan ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eivätkä IFP:n tytäryritykset saa etua siitä, että ne saavat käyttää IFP:n niiden lukuun tekemän tutkimuksen tuloksia. |
| --- | --- |

(62)

Ranska toteaa, että valtion tuki IFP:n toimintaan ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eivätkä IFP:n tytäryritykset saa etua siitä, että ne saavat käyttää IFP:n niiden lukuun tekemän tutkimuksen tuloksia.

4.5   Onko mahdollinen valtiontuki perustamissopimuksen mukaista?

| (63) | Ranska katsoo, että vaikka valtion tuki IFP:n hyväksi tulkittaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, kyse olisi joka tapauksessa yhteismarkkinoille soveltuvasta tuesta. Se on toimittanut tietoja, joiden perusteella tuki voitaisiin katsoa perustamissopimuksen mukaiseksi soveltamalla 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta. |
| --- | --- |

(63)

Ranska katsoo, että vaikka valtion tuki IFP:n hyväksi tulkittaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, kyse olisi joka tapauksessa yhteismarkkinoille soveltuvasta tuesta. Se on toimittanut tietoja, joiden perusteella tuki voitaisiin katsoa perustamissopimuksen mukaiseksi soveltamalla 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta.

| (64) | Ranska toteaa, ettei valtion Axensin teolliseen tutkimukseen antama rahoitus ylitä vuoden 1996 T & K-puitteissa vahvistettuja enimmäismääriä. Se on toimittanut perusteluiksi määrät, jotka IFP on suorittanut Axensin toteuttamaan teolliseen tutkimustyöhön, sekä Axensin maksamat vastineet. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

Ranska toteaa, ettei valtion Axensin teolliseen tutkimukseen antama rahoitus ylitä vuoden 1996 T & K-puitteissa vahvistettuja enimmäismääriä. Se on toimittanut perusteluiksi määrät, jotka IFP on suorittanut Axensin toteuttamaan teolliseen tutkimustyöhön, sekä Axensin maksamat vastineet. [...] (15)

| (65) | Ranskan mukaan Axensin hyväksi maksettavalla mahdollisella tuella olisi kannustava vaikutus. Se on toimittanut tähän liittyen tilastoja, joiden mukaan sekä Axensin T & K-henkilöstön harjoittamasta T & K-työstä aiheutuvat menot että sen sisäisten menojen osuus liikevaihdosta ovat aiempaa suuremmat. Ranska esittää lisäksi esimerkkejä Axensin hankkeista, joita ei olisi voitu toteuttaa ilman IFP:n tukea. Ranska toteaa, että kaikki Axensin kilpailijat, erityisesti amerikkalaiset, saavat merkittävästi julkista tukea. |
| --- | --- |

(65)

Ranskan mukaan Axensin hyväksi maksettavalla mahdollisella tuella olisi kannustava vaikutus. Se on toimittanut tähän liittyen tilastoja, joiden mukaan sekä Axensin T & K-henkilöstön harjoittamasta T & K-työstä aiheutuvat menot että sen sisäisten menojen osuus liikevaihdosta ovat aiempaa suuremmat. Ranska esittää lisäksi esimerkkejä Axensin hankkeista, joita ei olisi voitu toteuttaa ilman IFP:n tukea. Ranska toteaa, että kaikki Axensin kilpailijat, erityisesti amerikkalaiset, saavat merkittävästi julkista tukea.

| (66) | Ranska muistuttaa, että valtiontuet ovat innovaation ja T & K:n kannalta strategisesti tärkeitä, kuten komissio itsekin on muistuttanut Lissabonin sopimuksen uudelleen käynnistämisen yhteydessä. Tämä heijastuu myös valtiontuen toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(66)

Ranska muistuttaa, että valtiontuet ovat innovaation ja T & K:n kannalta strategisesti tärkeitä, kuten komissio itsekin on muistuttanut Lissabonin sopimuksen uudelleen käynnistämisen yhteydessä. Tämä heijastuu myös valtiontuen toimintasuunnitelmaan.

5.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

5.1   Menettelyn aloittamiseen johtaneen kantelun sisältö

| (67) | Kantelun tekijä ei halua tulla tunnistetuksi, sillä se pelkää kielteisiä kaupallisia seuraamuksia. Se katsoo, että sen oma etu on suoraan uhattuna Ranskan IFP:lle ja/tai sen tytäryritykselle Axensille myöntämän avustuksen vuoksi. Axens, kantelun tekijän kilpailija, on noudattanut perustamisestaan eli vuodesta 2001 alkaen aggressiivista liiketoimintatapaa, kun on kyse täysin sen emoyhtiön IFP:n T & K-toiminnan pohjalta kehitettyihin teknologiaan liittyviin lisensseihin. |
| --- | --- |

(67)

Kantelun tekijä ei halua tulla tunnistetuksi, sillä se pelkää kielteisiä kaupallisia seuraamuksia. Se katsoo, että sen oma etu on suoraan uhattuna Ranskan IFP:lle ja/tai sen tytäryritykselle Axensille myöntämän avustuksen vuoksi. Axens, kantelun tekijän kilpailija, on noudattanut perustamisestaan eli vuodesta 2001 alkaen aggressiivista liiketoimintatapaa, kun on kyse täysin sen emoyhtiön IFP:n T & K-toiminnan pohjalta kehitettyihin teknologiaan liittyviin lisensseihin.

| (68) | Kantelussa keskitytään erityisesti IFP:n toiminta-aloihin eli jalostuksen, petrokemian ja kaasun käsittelyn teknologiaan ja katalyytteihin sekä Axensin lisenssitoimintaan näillä aloilla. Kantelun tekijä arvioi, että Axens on näillä aloilla muiden markkinatoimijoiden suora kilpailija ilman, että sen tarvitsee kattaa T & K-kustannuksia, sillä se on valtion taloudellisen tuen ansiosta IFP:n kehittämän teknologian ainoa jakelija. Lisäksi IFP/Axens voi kantelun tekijän mukaan harjoittaa T & K-toimintaa, joka ei olisi ilman avustusta jääville toimijoille kannattavaa. |
| --- | --- |

(68)

Kantelussa keskitytään erityisesti IFP:n toiminta-aloihin eli jalostuksen, petrokemian ja kaasun käsittelyn teknologiaan ja katalyytteihin sekä Axensin lisenssitoimintaan näillä aloilla. Kantelun tekijä arvioi, että Axens on näillä aloilla muiden markkinatoimijoiden suora kilpailija ilman, että sen tarvitsee kattaa T & K-kustannuksia, sillä se on valtion taloudellisen tuen ansiosta IFP:n kehittämän teknologian ainoa jakelija. Lisäksi IFP/Axens voi kantelun tekijän mukaan harjoittaa T & K-toimintaa, joka ei olisi ilman avustusta jääville toimijoille kannattavaa.

| (69) | Kantelun tekijä arvioi, että IFP:n saamassa suorassa valtion avustuksessa, IFP:n kaupallisen tytäryrityksen Axensin perustamisessa ja pääoman antamisessa, IFP:n jalostuksen ja petrokemian osaston – jonka ainoa jakelija Axens on – rahoituksessa sekä IFP:n Axensille yksinoikeudella antamissa lisensseissä on selviä valtiontuen piirteitä. |
| --- | --- |

(69)

Kantelun tekijä arvioi, että IFP:n saamassa suorassa valtion avustuksessa, IFP:n kaupallisen tytäryrityksen Axensin perustamisessa ja pääoman antamisessa, IFP:n jalostuksen ja petrokemian osaston – jonka ainoa jakelija Axens on – rahoituksessa sekä IFP:n Axensille yksinoikeudella antamissa lisensseissä on selviä valtiontuen piirteitä.

| (70) | Kantelun tekijä katsoo, että Ranskan IFP:lle ja Axensille niiden toimintaan nyt antama rahoitus, jota ei ole ilmoitettu komissiolle ja joka ei kuulu komission aiemmin tekemien päätösten piiriin, on sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelun tekijä korostaa komission aiempien päätösten sekä IFP:n ja Axensin nykytilanteen eroa.






  — | Axens-tytäryritys on kaupallinen yksikkö, |
| --- | --- | --- |

(70)

Kantelun tekijä katsoo, että Ranskan IFP:lle ja Axensille niiden toimintaan nyt antama rahoitus, jota ei ole ilmoitettu komissiolle ja joka ei kuulu komission aiemmin tekemien päätösten piiriin, on sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelun tekijä korostaa komission aiempien päätösten sekä IFP:n ja Axensin nykytilanteen eroa.

—

Axens-tytäryritys on kaupallinen yksikkö,

| — | Axensilla on yksin- tai erityisoikeus IFP:n palveluihin ja tutkimustuloksiin, |
| --- | --- |

—

Axensilla on yksin- tai erityisoikeus IFP:n palveluihin ja tutkimustuloksiin,

| — | IFP:llä on hallussaan sata prosenttia Axensin osakekannasta, |
| --- | --- |

—

IFP:llä on hallussaan sata prosenttia Axensin osakekannasta,

| — | teknologiamarkkinoilla suurin osa toimijoista, myös kantelun tekijä, toimii ilman avustuksia; IFP/Axensin tuettu toiminta vääristää hintoja. |
| --- | --- |

—

teknologiamarkkinoilla suurin osa toimijoista, myös kantelun tekijä, toimii ilman avustuksia; IFP/Axensin tuettu toiminta vääristää hintoja.

| (71) | Kantelun tekijä katsoo, että IFP eroaa merkittävästi vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdassa tarkoitetusta voittoa tavoittelemattoman julkisen tutkimuslaitoksen mallista sen tytäryrityksen Axensin toiminta-aloilla. Kantelun tekijän mukaan IFP ja Axens muodostavat yhden taloudellisen kokonaisuuden, joka kilpailee markkinoilla suoraan muiden toimijoiden kanssa. Se katsoo useiden seikkojen osoittavan, että IFP ja Axens on katsottava yhdeksi taloudelliseksi kokonaisuudeksi ja näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi:






  — | IFP:llä on hallussaan sata prosenttia Axensin pääomasta, |
| --- | --- | --- |

(71)

Kantelun tekijä katsoo, että IFP eroaa merkittävästi vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdassa tarkoitetusta voittoa tavoittelemattoman julkisen tutkimuslaitoksen mallista sen tytäryrityksen Axensin toiminta-aloilla. Kantelun tekijän mukaan IFP ja Axens muodostavat yhden taloudellisen kokonaisuuden, joka kilpailee markkinoilla suoraan muiden toimijoiden kanssa. Se katsoo useiden seikkojen osoittavan, että IFP ja Axens on katsottava yhdeksi taloudelliseksi kokonaisuudeksi ja näin ollen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi:

—

IFP:llä on hallussaan sata prosenttia Axensin pääomasta,

| — | IFP on aktiivinen osakas ja osallistuu tytäryritystensä strategian määrittelyyn, |
| --- | --- |

—

IFP on aktiivinen osakas ja osallistuu tytäryritystensä strategian määrittelyyn,

| — | Axensin ja IFP:n henkilöstö käy yhdessä tapaamassa mahdollisia asiakkaita, |
| --- | --- |

—

Axensin ja IFP:n henkilöstö käy yhdessä tapaamassa mahdollisia asiakkaita,

| — | Axens käyttää nimeään IFP:n teknologian yhteydessä (esimerkiksi IFP:n logo sisältyy Axensin logoon). |
| --- | --- |

—

Axens käyttää nimeään IFP:n teknologian yhteydessä (esimerkiksi IFP:n logo sisältyy Axensin logoon).

| (72) | Ranskan valtion IFP/Axensille jalostuksen, kaasun käsittelyn ja petrokemian teknologian alojen tutkimuksen rahoittamiseen myöntämät varat ovat valtion varoja. Kantelun tekijän arvion mukaan IFP:lle T & K-toiminnasta aiheutuvat menot näillä aloilla ovat noin 100 miljoonaa euroa, josta Axens korvaa alle puolet. Kantelun tekijä arvioi näin ollen, että IFP/Axensin saama tuki on 50 miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(72)

Ranskan valtion IFP/Axensille jalostuksen, kaasun käsittelyn ja petrokemian teknologian alojen tutkimuksen rahoittamiseen myöntämät varat ovat valtion varoja. Kantelun tekijän arvion mukaan IFP:lle T & K-toiminnasta aiheutuvat menot näillä aloilla ovat noin 100 miljoonaa euroa, josta Axens korvaa alle puolet. Kantelun tekijä arvioi näin ollen, että IFP/Axensin saama tuki on 50 miljoonaa euroa vuodessa.

| (73) | Kilpailuetu on kantelun tekijän mukaan seurausta siitä, ettei IFP/Axensin tarvitse kattaa T & K-kustannuksia kokonaan, minkä vuoksi se voi painaa markkinahintoja alaspäin kyseisillä aloilla. Kantelun tekijän mukaan tällaiseen etuun liittyy riski, että muut markkinatoimijat eivät voi toimia markkinoilla. |
| --- | --- |

(73)

Kilpailuetu on kantelun tekijän mukaan seurausta siitä, ettei IFP/Axensin tarvitse kattaa T & K-kustannuksia kokonaan, minkä vuoksi se voi painaa markkinahintoja alaspäin kyseisillä aloilla. Kantelun tekijän mukaan tällaiseen etuun liittyy riski, että muut markkinatoimijat eivät voi toimia markkinoilla.

| (74) | Kantelun tekijä katsoo, että teknologiamarkkinat ovat maailmanlaajuiset tai vähintään Euroopan laajuiset. Valtion IFP/Axensille antama tuki vaikuttaa siis yhteisön sisäiseen kauppaan. |
| --- | --- |

(74)

Kantelun tekijä katsoo, että teknologiamarkkinat ovat maailmanlaajuiset tai vähintään Euroopan laajuiset. Valtion IFP/Axensille antama tuki vaikuttaa siis yhteisön sisäiseen kauppaan.

| (75) | Kantelun tekijä katsoo tämän vuoksi, että valtion avustus IFP/Axensille on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(75)

Kantelun tekijä katsoo tämän vuoksi, että valtion avustus IFP/Axensille on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (76) | Kantelun tekijä huomauttaa, että koska jalostusteknologian kehittäminen liittyy läheisesti markkinoihin, joilla tulokset ovat suoraan myyntikelpoisia, se ei kuulu vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettuun kilpailua edeltävään toimintaan. Näin ollen IFP/Axensille myönnetty tuki on toimintatukea, joka ei ole EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen mukaista. |
| --- | --- |

(76)

Kantelun tekijä huomauttaa, että koska jalostusteknologian kehittäminen liittyy läheisesti markkinoihin, joilla tulokset ovat suoraan myyntikelpoisia, se ei kuulu vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettuun kilpailua edeltävään toimintaan. Näin ollen IFP/Axensille myönnetty tuki on toimintatukea, joka ei ole EY:n perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen mukaista.

| (77) | Kantelun tekijä korostaa, että vaikka IFP/Axensin toiminta katsottaisiin kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi, se ylittää vuoden 1996 T & K-puitteissa kyseiselle toiminnalle asetetun enimmäisosuuden, joka on 25 prosenttia, ja mahdollisesti myös teolliselle tutkimukselle asetetun 50 prosentin osuuden. |
| --- | --- |

(77)

Kantelun tekijä korostaa, että vaikka IFP/Axensin toiminta katsottaisiin kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi, se ylittää vuoden 1996 T & K-puitteissa kyseiselle toiminnalle asetetun enimmäisosuuden, joka on 25 prosenttia, ja mahdollisesti myös teolliselle tutkimukselle asetetun 50 prosentin osuuden.

| (78) | Vaikka kyse olisikin vuoden 1996 T & K-puitteissa määritellystä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta, tuen kannustava vaikutus on kantelun tekijän mukaan kyseenalainen. Sen mukaan tuki IFP/Axensille saa muut markkinatoimijat jättämään investoimatta näiden alojen T & K-toimintaan, koska valtiontuki vaikuttaa niiden omiin tuloihin, jotka eivät riitä kattamaan T & K-toiminnasta aiheutuneita kustannuksia. |
| --- | --- |

(78)

Vaikka kyse olisikin vuoden 1996 T & K-puitteissa määritellystä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta, tuen kannustava vaikutus on kantelun tekijän mukaan kyseenalainen. Sen mukaan tuki IFP/Axensille saa muut markkinatoimijat jättämään investoimatta näiden alojen T & K-toimintaan, koska valtiontuki vaikuttaa niiden omiin tuloihin, jotka eivät riitä kattamaan T & K-toiminnasta aiheutuneita kustannuksia.

| (79) | Kantelun tekijä toteaa tämän vuoksi, että IFP/Axensin hyväksi myönnetty valtiontuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(79)

Kantelun tekijä toteaa tämän vuoksi, että IFP/Axensin hyväksi myönnetty valtiontuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu yhteismarkkinoille.

5.2   Axensin huomautukset

| (80) | Axens muistuttaa, että se perustettiin vuonna 2001, koska IFP:n jalostuksen ja petrokemian prosesseihin liittyvä kaupallinen toiminta sekä katalyyttejä tuottavan tytäryrityksen kaupallinen toiminta haluttiin yhdistää yhdeksi kokonaisuudeksi. Axens toteaa, että sillä on käytössään kaikki toiminnot (rahoitus, juridiset toiminnot ja henkilöresurssit), joiden avulla se pystyy toimimaan täysin autonomisesti, ja että sen päivittäistä hallintoa hoitaa oma johtoryhmä pääjohtajan alaisuudessa. Axens katsoo, että vain hyvin harvat päätökset päätyvät hallintoneuvostoon asti ja että sen osakkeenomistaja jättää johtajille laajan päätäntävallan kaupallisissa ja tuotannollisissa asioissa. Se vastustaa näin ollen komission näkemystä, jonka mukaan se muodostaisi IFP:n kanssa yhden taloudellisen yksikön. |
| --- | --- |

(80)

Axens muistuttaa, että se perustettiin vuonna 2001, koska IFP:n jalostuksen ja petrokemian prosesseihin liittyvä kaupallinen toiminta sekä katalyyttejä tuottavan tytäryrityksen kaupallinen toiminta haluttiin yhdistää yhdeksi kokonaisuudeksi. Axens toteaa, että sillä on käytössään kaikki toiminnot (rahoitus, juridiset toiminnot ja henkilöresurssit), joiden avulla se pystyy toimimaan täysin autonomisesti, ja että sen päivittäistä hallintoa hoitaa oma johtoryhmä pääjohtajan alaisuudessa. Axens katsoo, että vain hyvin harvat päätökset päätyvät hallintoneuvostoon asti ja että sen osakkeenomistaja jättää johtajille laajan päätäntävallan kaupallisissa ja tuotannollisissa asioissa. Se vastustaa näin ollen komission näkemystä, jonka mukaan se muodostaisi IFP:n kanssa yhden taloudellisen yksikön.

| (81) | Axens muistuttaa myös, että vuonna 2001 toteutettu uudelleenjärjestely oli nimenomaisesti hyväksytetty komissiolla. Se arvioi, että se saattoi perustellusti luottaa järjestelyn oikeudelliseen ja rahoitukselliseen perustaan, jonka kyseenalaistaminen haittaisi vakavasti sen kehitystä. |
| --- | --- |

(81)

Axens muistuttaa myös, että vuonna 2001 toteutettu uudelleenjärjestely oli nimenomaisesti hyväksytetty komissiolla. Se arvioi, että se saattoi perustellusti luottaa järjestelyn oikeudelliseen ja rahoitukselliseen perustaan, jonka kyseenalaistaminen haittaisi vakavasti sen kehitystä.

| (82) | Axens toteaa myös, että suurin osa toimijoista jalostuksen ja petrokemian teknologia- ja katalyyttimarkkinoilla voi hyödyntää sekä sisäistä että yhteistyössä toteutettua tutkimusta. Shellin tytäryrityksellä Criterionilla on mahdollisuus käyttää Shellin tutkimusta, ABB Lummusilla on sopimukset Chevronin ja Shellin kanssa, UOP:lla on sopimus Totalin ja muiden toimijoiden kanssa ja Albermalella ExxonMobilin kanssa. Axens ilmoittaa, että sen yhteistyö IFP:n kanssa on vastaavanlaista ja yhteistyön läpinäkyvä rakenne perustuu kolmeen tutkimus- ja lisenssisopimukseen. Niiden taustalla on kaikkien osapuolten kannalta perinteiset kaupalliset syyt. Axensin mukaan tutkimusmenojen osuus sen liikevaihdosta on samansuuruinen kuin kilpailijoiden, mikä on lisäosoitus siitä, ettei Axens saa etua yhteyksistään IFP:hen. |
| --- | --- |

(82)

Axens toteaa myös, että suurin osa toimijoista jalostuksen ja petrokemian teknologia- ja katalyyttimarkkinoilla voi hyödyntää sekä sisäistä että yhteistyössä toteutettua tutkimusta. Shellin tytäryrityksellä Criterionilla on mahdollisuus käyttää Shellin tutkimusta, ABB Lummusilla on sopimukset Chevronin ja Shellin kanssa, UOP:lla on sopimus Totalin ja muiden toimijoiden kanssa ja Albermalella ExxonMobilin kanssa. Axens ilmoittaa, että sen yhteistyö IFP:n kanssa on vastaavanlaista ja yhteistyön läpinäkyvä rakenne perustuu kolmeen tutkimus- ja lisenssisopimukseen. Niiden taustalla on kaikkien osapuolten kannalta perinteiset kaupalliset syyt. Axensin mukaan tutkimusmenojen osuus sen liikevaihdosta on samansuuruinen kuin kilpailijoiden, mikä on lisäosoitus siitä, ettei Axens saa etua yhteyksistään IFP:hen.

| (83) | Axens korostaa, että sillä on kilpailijoinaan hyvin vahvoja toimijoita, jotka saavat usein tukia kotivaltioiltaan. Yhdysvaltain energiaministeriö on käyttänyt useita satoja miljoonia dollareita hankkeiden tukemiseen. |
| --- | --- |

(83)

Axens korostaa, että sillä on kilpailijoinaan hyvin vahvoja toimijoita, jotka saavat usein tukia kotivaltioiltaan. Yhdysvaltain energiaministeriö on käyttänyt useita satoja miljoonia dollareita hankkeiden tukemiseen.

5.3   UOP:n esittämät huomautukset

| (84) | UOP Limited -yrityksen rekisteröity toimipaikka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sillä on tuotantoa kahdessa toimipaikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa, ja se toimii 17 jäsenvaltiossa. Se on erikoistunut prosessien suunnitteluun, tekniseen suunnitteluun, lisensseihin ja palveluihin, esimerkiksi öljyn jalostamiseen, puhtaiden polttoaineiden tuotantoon, polttoaineiden rikinpoistoon ja petrokemian teknologiaan. Se valmistaa myös katalyyttejä, molekyylisuodattimia, absorbenttejä ja muita erityistuotteita. |
| --- | --- |

(84)

UOP Limited -yrityksen rekisteröity toimipaikka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sillä on tuotantoa kahdessa toimipaikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa, ja se toimii 17 jäsenvaltiossa. Se on erikoistunut prosessien suunnitteluun, tekniseen suunnitteluun, lisensseihin ja palveluihin, esimerkiksi öljyn jalostamiseen, puhtaiden polttoaineiden tuotantoon, polttoaineiden rikinpoistoon ja petrokemian teknologiaan. Se valmistaa myös katalyyttejä, molekyylisuodattimia, absorbenttejä ja muita erityistuotteita.

| (85) | UOP ja IFP/Axens ovat kilpailijoita polttoaineen tuotanto- ja rikinpoistoteknologian, aromaattien tuotannon ja uuttamisen alalla sekä katalyyttien ja monenlaisten puhtaiden polttoaineiden tuotantoprosessien alalla. UOP on tyytyväinen, että IFP:lle maksetusta tuesta aloitettiin muodollinen tutkintamenettely ja on pitkälti samaa mieltä komission päätelmistä. |
| --- | --- |

(85)

UOP ja IFP/Axens ovat kilpailijoita polttoaineen tuotanto- ja rikinpoistoteknologian, aromaattien tuotannon ja uuttamisen alalla sekä katalyyttien ja monenlaisten puhtaiden polttoaineiden tuotantoprosessien alalla. UOP on tyytyväinen, että IFP:lle maksetusta tuesta aloitettiin muodollinen tutkintamenettely ja on pitkälti samaa mieltä komission päätelmistä.

| (86) | UOP on havainnut IFP:n toimintojen muuttuneen viime vuosina. IFP on järjestänyt uudelleen lisenssitoimintoaan, joka on suhteellisen merkityksetöntä ja avointa kaikille yrityksille, jotta se voisi kilpailla prosessimarkkinoilla suoraan yksityisten toimijoiden kanssa. UOP muistuttaa yhteisön oikeuskäytännön edellyttävän, että jos valtio toimii taloudellisena toimijana, sen on toimittava samoin edellytyksin kuin yksityiset toimijat. UOP katsoo, että yli 555 miljoonan euron vaje toimintamäärärahoissa kolmen viime vuoden aikana ei olisi hyväksyttävissä tavallisen osakkaan kohdalla. |
| --- | --- |

(86)

UOP on havainnut IFP:n toimintojen muuttuneen viime vuosina. IFP on järjestänyt uudelleen lisenssitoimintoaan, joka on suhteellisen merkityksetöntä ja avointa kaikille yrityksille, jotta se voisi kilpailla prosessimarkkinoilla suoraan yksityisten toimijoiden kanssa. UOP muistuttaa yhteisön oikeuskäytännön edellyttävän, että jos valtio toimii taloudellisena toimijana, sen on toimittava samoin edellytyksin kuin yksityiset toimijat. UOP katsoo, että yli 555 miljoonan euron vaje toimintamäärärahoissa kolmen viime vuoden aikana ei olisi hyväksyttävissä tavallisen osakkaan kohdalla.

| (87) | UOP on pyytänyt komissiota antamaan Ranskalle IFP:n hyväksi myönnettävän julkisen tuen keskeyttämistä koskevan välipäätöksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (22) 11 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

UOP on pyytänyt komissiota antamaan Ranskalle IFP:n hyväksi myönnettävän julkisen tuen keskeyttämistä koskevan välipäätöksen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (22) 11 artiklan mukaisesti.

| (88) | UOP arvioi myös, että koska IFP/Axensin ei tarvitse kattaa kaikkia T & K-menojaan, se on saanut merkittävän osuuden jalostuksen ja petrokemian markkinoista ja uhkaa näin kilpailijoidensa kannattavuutta. UOP:n mukaan IFP/Axensin läheisyys markkinoihin ja T & K-toiminnan suppeus ovat osoitus siitä, ettei tuella ole kannustavaa vaikutusta. UOP:n mukaan tuesta saatavan mahdollisen edun kumoaa riski, että yksityiset toimijat poistuvat asianomaisilta markkinoilta, ja se katsoo, että yksityisten toimijoiden on keskipitkällä aikavälillä vähennettävä T & K-menojaan, jos ne haluavat säilyttää kilpailukykynsä mittavia tukia saavien kilpailijoiden rinnalla. |
| --- | --- |

(88)

UOP arvioi myös, että koska IFP/Axensin ei tarvitse kattaa kaikkia T & K-menojaan, se on saanut merkittävän osuuden jalostuksen ja petrokemian markkinoista ja uhkaa näin kilpailijoidensa kannattavuutta. UOP:n mukaan IFP/Axensin läheisyys markkinoihin ja T & K-toiminnan suppeus ovat osoitus siitä, ettei tuella ole kannustavaa vaikutusta. UOP:n mukaan tuesta saatavan mahdollisen edun kumoaa riski, että yksityiset toimijat poistuvat asianomaisilta markkinoilta, ja se katsoo, että yksityisten toimijoiden on keskipitkällä aikavälillä vähennettävä T & K-menojaan, jos ne haluavat säilyttää kilpailukykynsä mittavia tukia saavien kilpailijoiden rinnalla.

| (89) | UOP yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan IFP ja Axens ovat yksi taloudellinen yksikkö. Tätä päätelmää tukee IFP:n Axensin pääoman rakenne, johtohenkilöstö, etuuskohtelu ja niiden välisen taloudellisen integraation aste. UOP toteaa, että osapuolten taloudellisesta integraatiosta on osoituksena Axensin asema IFP:n kehittämän teknologian ainoana jakelijana ja ensimmäisenä – mahdollisesti ainoana – tulosten käyttäjänä. Kyseisten sopimusten perusteella ei UOP:n mukaan ole epäilystä siitä, etteivätkö IFP ja Axens olisi toisistaan riippuvaisia, toimisi yhdessä ja ajaisi samoja etuja markkinoilla. UOP katsoo myös, että koska IFP on Axensin ainoa osakas, se pääsee muokkaamaan Axensin lyhyen ja keskipitkän aikavälin strategiaa. |
| --- | --- |

(89)

UOP yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan IFP ja Axens ovat yksi taloudellinen yksikkö. Tätä päätelmää tukee IFP:n Axensin pääoman rakenne, johtohenkilöstö, etuuskohtelu ja niiden välisen taloudellisen integraation aste. UOP toteaa, että osapuolten taloudellisesta integraatiosta on osoituksena Axensin asema IFP:n kehittämän teknologian ainoana jakelijana ja ensimmäisenä – mahdollisesti ainoana – tulosten käyttäjänä. Kyseisten sopimusten perusteella ei UOP:n mukaan ole epäilystä siitä, etteivätkö IFP ja Axens olisi toisistaan riippuvaisia, toimisi yhdessä ja ajaisi samoja etuja markkinoilla. UOP katsoo myös, että koska IFP on Axensin ainoa osakas, se pääsee muokkaamaan Axensin lyhyen ja keskipitkän aikavälin strategiaa.

| (90) | UOP katsoo komission tavoin, että Axensin kanssa yhteistyössä tai sen lukuun hallinnoitu T & K-budjetti olisi rahoitettava markkinoilta saaduilla tuloilla, jotta IFP/Axensille ei muodostu etua. |
| --- | --- |

(90)

UOP katsoo komission tavoin, että Axensin kanssa yhteistyössä tai sen lukuun hallinnoitu T & K-budjetti olisi rahoitettava markkinoilta saaduilla tuloilla, jotta IFP/Axensille ei muodostu etua.

| (91) | UOP ehdottaa, että komissio ottaa huomioon prosessitekniikan lisenssien markkinoiden erityispiirteen, kun se pyrkii löytämään vastaavuuksia IFP/Axensin T & K-toiminnan ja vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määriteltyjen tutkimustyön luokkien välillä. Tämä erityispiirre on se, että IFP/Axens ja sen kilpailijat eivät markkinoi tuotetta tai palvelua vaan prosessia. UOP:n mukaan komissio ei saa hämääntyä siitä, että kyseinen toiminta-ala kuvaa markkinoitavaksi tarkoitetun prosessin kehittämistä yleensä ilmaisulla ”T & K”, vaan sen olisi pidettävä mielessä, että kehittäminen tapahtuu vuoden 1996 T & K-puitteissa määritellyn T & K-toimintaketjun loppupäässä. UOP huomauttaa, että jalostuksen ja petrokemian alojen prosessien tuotanto voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:






  a) | perustutkimusvaihe, jonka aikana kehitetään ja testataan uusia prosessimateriaaleja ja -konsepteja siihen asti, kunnes toimivuus on todistettu (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

UOP ehdottaa, että komissio ottaa huomioon prosessitekniikan lisenssien markkinoiden erityispiirteen, kun se pyrkii löytämään vastaavuuksia IFP/Axensin T & K-toiminnan ja vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määriteltyjen tutkimustyön luokkien välillä. Tämä erityispiirre on se, että IFP/Axens ja sen kilpailijat eivät markkinoi tuotetta tai palvelua vaan prosessia. UOP:n mukaan komissio ei saa hämääntyä siitä, että kyseinen toiminta-ala kuvaa markkinoitavaksi tarkoitetun prosessin kehittämistä yleensä ilmaisulla ”T & K”, vaan sen olisi pidettävä mielessä, että kehittäminen tapahtuu vuoden 1996 T & K-puitteissa määritellyn T & K-toimintaketjun loppupäässä. UOP huomauttaa, että jalostuksen ja petrokemian alojen prosessien tuotanto voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:

a)

perustutkimusvaihe, jonka aikana kehitetään ja testataan uusia prosessimateriaaleja ja -konsepteja siihen asti, kunnes toimivuus on todistettu (23);

| b) | prosessien ja materiaalien kehittämisvaihe, jonka aikana löydetyistä materiaalien ja prosessien konsepteista kehitetään kaupallinen sovellus; |
| --- | --- |

b)

prosessien ja materiaalien kehittämisvaihe, jonka aikana löydetyistä materiaalien ja prosessien konsepteista kehitetään kaupallinen sovellus;

| c) | sovelluksen kehittämisvaihe niiden välineiden rakentamiseksi, joiden avulla suoritteet ovat toistettavissa ja materiaalit valmistettavissa, jotta varmistetaan prosessin kilpailukyky. |
| --- | --- |

c)

sovelluksen kehittämisvaihe niiden välineiden rakentamiseksi, joiden avulla suoritteet ovat toistettavissa ja materiaalit valmistettavissa, jotta varmistetaan prosessin kilpailukyky.

| (92) | UOP katsoo, että b- ja c-vaiheet ovat kaupallisen kehittämistyön olennaisia osia. |
| --- | --- |

(92)

UOP katsoo, että b- ja c-vaiheet ovat kaupallisen kehittämistyön olennaisia osia.

| (93) | UOP on samaa mieltä komission kanssa IFP:n ja sen tytäryrityksen Axensin taloudellisesta yhteydestä. Se toi vielä esiin tiettyjä seikkoja siltä varalta, että komissio olisi todennut muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan IFP:n ja Axensin olevan kaksi erillistä taloudellista yksikköä. UOP:n mukaan prosessimarkkinoiden tuotteet eivät ole verrattavissa. Tämän vuoksi tarjouskilpailumenettely olisi ainoa tapa mahdollista varmistaa, että Axens maksaa IFP:n tuloksista markkinahinnan. Näin ollen UOP katsoo, että etuosto-oikeus on jo itsessään etu, sillä antaessaan sen Axensille IFP luopuu mahdollisuudesta luovuttaa tulokset tarjouskilpailun kautta markkinoilla parasta hintaa maksavalle toimijalle. |
| --- | --- |

(93)

UOP on samaa mieltä komission kanssa IFP:n ja sen tytäryrityksen Axensin taloudellisesta yhteydestä. Se toi vielä esiin tiettyjä seikkoja siltä varalta, että komissio olisi todennut muodollista tutkintamenettelyä aloittaessaan IFP:n ja Axensin olevan kaksi erillistä taloudellista yksikköä. UOP:n mukaan prosessimarkkinoiden tuotteet eivät ole verrattavissa. Tämän vuoksi tarjouskilpailumenettely olisi ainoa tapa mahdollista varmistaa, että Axens maksaa IFP:n tuloksista markkinahinnan. Näin ollen UOP katsoo, että etuosto-oikeus on jo itsessään etu, sillä antaessaan sen Axensille IFP luopuu mahdollisuudesta luovuttaa tulokset tarjouskilpailun kautta markkinoilla parasta hintaa maksavalle toimijalle.

6.   RANSKAN KOMMENTIT ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA

| (94) | Ranska on kommentoinut UOP:n huomautuksia ja kantelua. |
| --- | --- |

(94)

Ranska on kommentoinut UOP:n huomautuksia ja kantelua.

6.1   UOP:n huomautukset

| (95) | Ranska vastustaa UOP:n käsitystä, että IFP/Axens on yksi kokonaisuus, ja toteaa Axensin olevan autonominen suhteessa IFP:hen. IFP:n on tutkimus-, opetus- ja dokumentointilaitos, minkä vuoksi se eroaa perustavalla tavalla Axensista ja UOP Limitedistä. |
| --- | --- |

(95)

Ranska vastustaa UOP:n käsitystä, että IFP/Axens on yksi kokonaisuus, ja toteaa Axensin olevan autonominen suhteessa IFP:hen. IFP:n on tutkimus-, opetus- ja dokumentointilaitos, minkä vuoksi se eroaa perustavalla tavalla Axensista ja UOP Limitedistä.

| (96) | Ranska muistuttaa, että yhteisön vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tytäryrityksen osakepääoman omistusrakenne ei ole yksin riittävä peruste sen määrittämiseksi, voidaanko tytäryrityksen katsoa olevan taloudellisesti riippumaton emoyrityksestään. Axens on 100-prosenttisesti IFP:n omistuksessa, mutta se toimii markkinoilla täysin itsenäisesti. Tästä on todistuksena useita seikkoja:






  a) | Axensilla on autonominen päätöksentekomenettely ja oma talous- ja henkilöstöorganisaatio; |
| --- | --- | --- |

(96)

Ranska muistuttaa, että yhteisön vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tytäryrityksen osakepääoman omistusrakenne ei ole yksin riittävä peruste sen määrittämiseksi, voidaanko tytäryrityksen katsoa olevan taloudellisesti riippumaton emoyrityksestään. Axens on 100-prosenttisesti IFP:n omistuksessa, mutta se toimii markkinoilla täysin itsenäisesti. Tästä on todistuksena useita seikkoja:

a)

Axensilla on autonominen päätöksentekomenettely ja oma talous- ja henkilöstöorganisaatio;

| b) | Axens määrittelee vapaasti kauppapoliittiset linjansa, myyntitavoitteensa ja myyntikatteensa; |
| --- | --- |

b)

Axens määrittelee vapaasti kauppapoliittiset linjansa, myyntitavoitteensa ja myyntikatteensa;

| c) | Axens toimii omalla nimellään ja omaan lukuunsa jalostuksen ja petrokemian markkinoilla ja sillä on oikeus tehdä sopimuksia ilman IFP:n ennakkohyväksyntää; |
| --- | --- |

c)

Axens toimii omalla nimellään ja omaan lukuunsa jalostuksen ja petrokemian markkinoilla ja sillä on oikeus tehdä sopimuksia ilman IFP:n ennakkohyväksyntää;

| d) | Axens on taloudellisesti riippumaton IFP:stä tietyissä rajoissa, jotka vahvistetaan sen yhtiösäännöissä, eikä se ole ainoa IFP:n teknologian jakelija. |
| --- | --- |

d)

Axens on taloudellisesti riippumaton IFP:stä tietyissä rajoissa, jotka vahvistetaan sen yhtiösäännöissä, eikä se ole ainoa IFP:n teknologian jakelija.

| (97) | IFP:n voittoa tavoittelemattoman tutkimuslaitoksen luonteesta Ranska toisti katsovansa, että IFP on tutkimuslaitos, joka ensisijaisesti harjoittaa tutkimusta ja jakaa sen tuloksia opetuksen, julkaisutoiminnan tai teknologiansiirron kautta ja jonka tuotto sijoitetaan takaisin tutkimukseen tai sen tulosten jakamiseen. |
| --- | --- |

(97)

IFP:n voittoa tavoittelemattoman tutkimuslaitoksen luonteesta Ranska toisti katsovansa, että IFP on tutkimuslaitos, joka ensisijaisesti harjoittaa tutkimusta ja jakaa sen tuloksia opetuksen, julkaisutoiminnan tai teknologiansiirron kautta ja jonka tuotto sijoitetaan takaisin tutkimukseen tai sen tulosten jakamiseen.

| (98) | Ranska vastustaa UOP:n käsitystä, että valtion IFP:lle siirtämät varat (24) olisivat tuotantotukea, sillä ne eivät ole vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(98)

Ranska vastustaa UOP:n käsitystä, että valtion IFP:lle siirtämät varat (24) olisivat tuotantotukea, sillä ne eivät ole vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaista valtiontukea.

| (99) | UOP:n mukaan IFP:lle maksettu julkinen tuki käytetään miltei kokonaan markkinoille suunnattuihin töihin eikä tämän vuoksi vuoden 1996 T & K-puitteita voida soveltaa. Ranska on tästä eri mieltä ja toteaa, että IFP:n tehtävä on ennen muuta yleishyödyllinen ja painottuu perustutkimukseen ja sen tulosten hyödyntämiseen sekä opetukseen ja tiedon jakamiseen, eikä tätä pidä sekoittaa UOP:n ja Axensin tapaisten yksityisten toimijoiden tiukan kaupallisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(99)

UOP:n mukaan IFP:lle maksettu julkinen tuki käytetään miltei kokonaan markkinoille suunnattuihin töihin eikä tämän vuoksi vuoden 1996 T & K-puitteita voida soveltaa. Ranska on tästä eri mieltä ja toteaa, että IFP:n tehtävä on ennen muuta yleishyödyllinen ja painottuu perustutkimukseen ja sen tulosten hyödyntämiseen sekä opetukseen ja tiedon jakamiseen, eikä tätä pidä sekoittaa UOP:n ja Axensin tapaisten yksityisten toimijoiden tiukan kaupallisiin tavoitteisiin.

| (100) | IFP:n tekee tutkimussopimuksen puitteissa Axensille teknisiä kannattavuustutkimuksia ja teollista tutkimusta. IFP ei toteuta Axensin lukuun kilpailua edeltävää tutkimusta, vaan Axens tekee ja rahoittaa kyseisen tutkimuksen itse. Ranska arvioi, että koska sen helmikuussa 2006 toimittamiin huomautuksiin sisältyvissä rahoitustaulukoissa osoitetaan selvästi IFP:n noudattavan kaikilta osin direktiiviä 80/723/ETY, budjettimäärärahat todella käytetään yleishyödyllisen tehtävän täyttämiseen ja T & K-töiden rahoittamiseen vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(100)

IFP:n tekee tutkimussopimuksen puitteissa Axensille teknisiä kannattavuustutkimuksia ja teollista tutkimusta. IFP ei toteuta Axensin lukuun kilpailua edeltävää tutkimusta, vaan Axens tekee ja rahoittaa kyseisen tutkimuksen itse. Ranska arvioi, että koska sen helmikuussa 2006 toimittamiin huomautuksiin sisältyvissä rahoitustaulukoissa osoitetaan selvästi IFP:n noudattavan kaikilta osin direktiiviä 80/723/ETY, budjettimäärärahat todella käytetään yleishyödyllisen tehtävän täyttämiseen ja T & K-töiden rahoittamiseen vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitetulla tavalla.

| (101) | UOP:n mukaan etuosto-oikeus antaa Axensille edun, josta se ei maksa markkinahintaa. Ranska puolestaan korostaa, että on syytä arvioida Axensin IFP:lle maksamien korvausten taloudellista kokonaisvaikutusta. Osinkojen lisäksi yleiskorvauksen osatekijät (etuosto-oikeudesta maksettu korvaus ja puitelisenssistä ja lisenssituotteista tehdystä sopimuksesta maksetut käyttömaksut) määriteltiin vuonna 2001 taloudellisin perustein. Tavoitteena oli varmistaa, ettei Axens saisi taloudellista etua suhteestaan IFP:hen ja että IFP saisi vuosittain riittävän ja vakaan tuoton, joka olisi riittävissä määrin erillään Axensin välittömän myynnin vaikutuksista, jotta IFP:lle ei aiheutuisi riskiä tulojen liian voimakkaista vaihteluista. |
| --- | --- |

(101)

UOP:n mukaan etuosto-oikeus antaa Axensille edun, josta se ei maksa markkinahintaa. Ranska puolestaan korostaa, että on syytä arvioida Axensin IFP:lle maksamien korvausten taloudellista kokonaisvaikutusta. Osinkojen lisäksi yleiskorvauksen osatekijät (etuosto-oikeudesta maksettu korvaus ja puitelisenssistä ja lisenssituotteista tehdystä sopimuksesta maksetut käyttömaksut) määriteltiin vuonna 2001 taloudellisin perustein. Tavoitteena oli varmistaa, ettei Axens saisi taloudellista etua suhteestaan IFP:hen ja että IFP saisi vuosittain riittävän ja vakaan tuoton, joka olisi riittävissä määrin erillään Axensin välittömän myynnin vaikutuksista, jotta IFP:lle ei aiheutuisi riskiä tulojen liian voimakkaista vaihteluista.

| (102) | Ranska on edelleen sitä mieltä, että markkinaolosuhteiden suhteen on tarkasteltava ainoastaan tätä yleistä korvausta, jonka tosiasiallisesti maksaa Axens ja joka siirretään kokonaisuudessaan sen kokonaisliikevaihtoon. Tämän perusteella etuosto-oikeus ei anna Axensille kilpailuetua eikä vääristä kilpailua. |
| --- | --- |

(102)

Ranska on edelleen sitä mieltä, että markkinaolosuhteiden suhteen on tarkasteltava ainoastaan tätä yleistä korvausta, jonka tosiasiallisesti maksaa Axens ja joka siirretään kokonaisuudessaan sen kokonaisliikevaihtoon. Tämän perusteella etuosto-oikeus ei anna Axensille kilpailuetua eikä vääristä kilpailua.

| (103) | Ranska ei myöskään hyväksy käsitystä, jonka mukaan väitetty sääntöjenvastainen valtiontuki IFP/Axensille olisi aiheuttanut kilpailijoille haittaa ja ollut esteenä innovaatiolle. Ranska huomauttaa, että UOP Limited on IFP/Axensin monista kilpailijoista ainoa, joka on esittänyt tällaisia huomautuksia komissiolle. Oletetuista haitoista ei ole sen mukaan esitetty minkäänlaisia todisteita. |
| --- | --- |

(103)

Ranska ei myöskään hyväksy käsitystä, jonka mukaan väitetty sääntöjenvastainen valtiontuki IFP/Axensille olisi aiheuttanut kilpailijoille haittaa ja ollut esteenä innovaatiolle. Ranska huomauttaa, että UOP Limited on IFP/Axensin monista kilpailijoista ainoa, joka on esittänyt tällaisia huomautuksia komissiolle. Oletetuista haitoista ei ole sen mukaan esitetty minkäänlaisia todisteita.

| (104) | Ranska katsoo, ettei jalostuksen ja petrokemian markkinoiden innovaatiota ole estetty. Teknologialisenssien ja katalyyttien markkinaosuuksien analyysi osoittaa, että UOP hallitsee selkeästi markkinoita. Ranskan mukaan markkinavoimaa on pikemminkin UOP:lla, ei Axensilla. Se olettaa, että UOP:n markkinavoiman heikentyminen johtuu pikemminkin UOP:n omista strategisista virheistä erityisesti rikinpoiston markkinoilla, joihin se ei ole halunnut investoida. Se on näin jäänyt paitsi hyvin tuottoisasta toiminnasta. |
| --- | --- |

(104)

Ranska katsoo, ettei jalostuksen ja petrokemian markkinoiden innovaatiota ole estetty. Teknologialisenssien ja katalyyttien markkinaosuuksien analyysi osoittaa, että UOP hallitsee selkeästi markkinoita. Ranskan mukaan markkinavoimaa on pikemminkin UOP:lla, ei Axensilla. Se olettaa, että UOP:n markkinavoiman heikentyminen johtuu pikemminkin UOP:n omista strategisista virheistä erityisesti rikinpoiston markkinoilla, joihin se ei ole halunnut investoida. Se on näin jäänyt paitsi hyvin tuottoisasta toiminnasta.

6.2   Nimetön kantelu

| (105) | Ranska vahvistaa, että IFP:n toiminnan uudelleenjärjestely todella ilmoitettiin komissiolle. Vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto, jolla Ranska ilmoitti komissiolle sisäisestä uudelleenjärjestelystä IFP:n kaupallisen toiminnan siirtämiseksi tytäryritykselle, muodosti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset. |
| --- | --- |

(105)

Ranska vahvistaa, että IFP:n toiminnan uudelleenjärjestely todella ilmoitettiin komissiolle. Vuonna 2001 käyty kirjeenvaihto, jolla Ranska ilmoitti komissiolle sisäisestä uudelleenjärjestelystä IFP:n kaupallisen toiminnan siirtämiseksi tytäryritykselle, muodosti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset.

| (106) | Ranska toistaa huomautuksissaan (ks. 4.3 kohta) ja vastauksessaan UOP:n huomautuksiin (ks. johdanto-osan 95 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) esittämänsä perustelut, joiden mukaan IFP ja Axens eivät muodosta yhtä taloudellista kokonaisuutta. |
| --- | --- |

(106)

Ranska toistaa huomautuksissaan (ks. 4.3 kohta) ja vastauksessaan UOP:n huomautuksiin (ks. johdanto-osan 95 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) esittämänsä perustelut, joiden mukaan IFP ja Axens eivät muodosta yhtä taloudellista kokonaisuutta.

| (107) | Ranska painottaa, että IFP:n jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen tutkimustoiminnan tuloksia käyttävät useat teollisuuskumppanit useissa maissa [...] (15) eikä ainoastaan Axens, kuten kantelun tekijä esittää. |
| --- | --- |

(107)

Ranska painottaa, että IFP:n jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen tutkimustoiminnan tuloksia käyttävät useat teollisuuskumppanit useissa maissa [...] (15) eikä ainoastaan Axens, kuten kantelun tekijä esittää.

| (108) | Kantelun tekijän mukaan yli puolet Axensin tuloista saadaan menetelmälisenssien myynnistä ja niihin liittyvien palvelujen tarjoamisesta. Ranska kumoaa tämän väitteen ja toteaa, että prosessien lisensoinnin (process licensing) osuus Axensin vuoden 2003 liikevaihdosta oli 36 prosenttia, vuoden 2004 liikevaihdosta 38 prosenttia ja vuoden 2005 liikevaihdosta 31 prosenttia. |
| --- | --- |

(108)

Kantelun tekijän mukaan yli puolet Axensin tuloista saadaan menetelmälisenssien myynnistä ja niihin liittyvien palvelujen tarjoamisesta. Ranska kumoaa tämän väitteen ja toteaa, että prosessien lisensoinnin (process licensing) osuus Axensin vuoden 2003 liikevaihdosta oli 36 prosenttia, vuoden 2004 liikevaihdosta 38 prosenttia ja vuoden 2005 liikevaihdosta 31 prosenttia.

| (109) | Ranska vastustaa kantelun tekijän käsitystä, ettei Axensilla olisi omia tutkimusrakenteita. Axensilla on omat henkilö- ja materiaaliresurssit kilpailua edeltävään tutkimustyöhön, jota tehdään markkinoille tuomiseen tarvittavaa ennakkohyväksyntää varten: ohjelmistot mitoitusta varten, välineet prosessin simulointiin, laitteistot katalyyttien ja adsorbenttien arviointiin ja pilottilaitokset katalyyttien kehittämistä ja erillisten vaiheiden yhdistämistä varten ennen teollista ekstrapolointia. Näiden resurssien ansiosta Axens olisi voinut kehittää valmiiksi myös muiden tahojen kuin IFP:n tarjoamia tuotteita ja prosesseja. |
| --- | --- |

(109)

Ranska vastustaa kantelun tekijän käsitystä, ettei Axensilla olisi omia tutkimusrakenteita. Axensilla on omat henkilö- ja materiaaliresurssit kilpailua edeltävään tutkimustyöhön, jota tehdään markkinoille tuomiseen tarvittavaa ennakkohyväksyntää varten: ohjelmistot mitoitusta varten, välineet prosessin simulointiin, laitteistot katalyyttien ja adsorbenttien arviointiin ja pilottilaitokset katalyyttien kehittämistä ja erillisten vaiheiden yhdistämistä varten ennen teollista ekstrapolointia. Näiden resurssien ansiosta Axens olisi voinut kehittää valmiiksi myös muiden tahojen kuin IFP:n tarjoamia tuotteita ja prosesseja.

| (110) | Ranska toteaa jälleen, että IFP on tehtävältään ja toiminnaltaan edelleen voittoa tavoittelematon laitos, joka toteuttaa valtion sille antamaa yleishyödyllistä tehtävää. Tästä todisteena ovat IFP:n ja sen tytäryritysten toiminta ja organisaatio, sillä IFP on pitänyt huolen siitä, että kaikki sen kaupalliset tytäryritykset ovat täysin autonomisia ja itsenäisiä. Ranska katsoo, että IFP:lle, joka on voittoa tavoittelematon laitos, annettu rahoitus ei ole vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(110)

Ranska toteaa jälleen, että IFP on tehtävältään ja toiminnaltaan edelleen voittoa tavoittelematon laitos, joka toteuttaa valtion sille antamaa yleishyödyllistä tehtävää. Tästä todisteena ovat IFP:n ja sen tytäryritysten toiminta ja organisaatio, sillä IFP on pitänyt huolen siitä, että kaikki sen kaupalliset tytäryritykset ovat täysin autonomisia ja itsenäisiä. Ranska katsoo, että IFP:lle, joka on voittoa tavoittelematon laitos, annettu rahoitus ei ole vuoden 1996 T & K-puitteiden 2.4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (111) | Ranska ei hyväksy käsitystä, että IFP:n tutkimustoiminta olisi pelkästään sellaisen teknologiaprosessin kehittämistä, jota kaupalliset yhtiöt voisivat käyttää suoraan teolliseen tuotantoonsa. Se toimittaa tähän liittyen yksityiskohtaisia tietoja prosessien ja tuotteiden kehittämisen eri vaiheista. |
| --- | --- |

(111)

Ranska ei hyväksy käsitystä, että IFP:n tutkimustoiminta olisi pelkästään sellaisen teknologiaprosessin kehittämistä, jota kaupalliset yhtiöt voisivat käyttää suoraan teolliseen tuotantoonsa. Se toimittaa tähän liittyen yksityiskohtaisia tietoja prosessien ja tuotteiden kehittämisen eri vaiheista.

| (112) | Ranska torjuu kantelun tekijän menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät huomautukset, joiden mukaan IFP:n Axensin lukuun tekemän tutkimustyön korvaus ei olisi markkinaedellytysten mukainen (ks. johdanto-osan 60 kappale). |
| --- | --- |

(112)

Ranska torjuu kantelun tekijän menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät huomautukset, joiden mukaan IFP:n Axensin lukuun tekemän tutkimustyön korvaus ei olisi markkinaedellytysten mukainen (ks. johdanto-osan 60 kappale).

| (113) | Ranska torjuu väitteen, jonka mukaan Axensin saaman mahdollisen tuen määrä olisi ollut 50 miljoonaa euroa vuonna 2003, ja viittaa toimitettuihin rahoitustaulukoihin. |
| --- | --- |

(113)

Ranska torjuu väitteen, jonka mukaan Axensin saaman mahdollisen tuen määrä olisi ollut 50 miljoonaa euroa vuonna 2003, ja viittaa toimitettuihin rahoitustaulukoihin.

| (114) | Ranska arvioi, että päinvastoin kuin kantelun tekijä esittää, Axensin kilpailijat saavat laajalti julkista (suoraa tai välillistä) tukea T & K-toimintaan. Esimerkiksi UOP saa sisäisiin T & K-ohjelmiinsa rahoitusta National Institute of standards and technologies (NIST) -instituutilta. UOP on myös ulkoistanut osan tutkimuksestaan tekemällä kumppanuussopimuksia laitosten, laboratorioiden ja yliopistojen kanssa. Nämä puolestaan saavat julkisia varoja. Sillä on tämän kaltaista yhteistyötä seuraavien tahojen kanssa: Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium (Delawaren yliopisto), College of Engineering (Illinois’n yliopisto Urbana-Champaignissa) sekä norjalainen SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Ranska arvioi, että päinvastoin kuin kantelun tekijä esittää, Axensin kilpailijat saavat laajalti julkista (suoraa tai välillistä) tukea T & K-toimintaan. Esimerkiksi UOP saa sisäisiin T & K-ohjelmiinsa rahoitusta National Institute of standards and technologies (NIST) -instituutilta. UOP on myös ulkoistanut osan tutkimuksestaan tekemällä kumppanuussopimuksia laitosten, laboratorioiden ja yliopistojen kanssa. Nämä puolestaan saavat julkisia varoja. Sillä on tämän kaltaista yhteistyötä seuraavien tahojen kanssa: Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium (Delawaren yliopisto), College of Engineering (Illinois’n yliopisto Urbana-Champaignissa) sekä norjalainen SINTEF.

7.   ARVIOINTI

7.1   Valtiontuen olemassaolo

7.1.1   Mahdolliset tuensaajat

| (115) | Komissio katsoi vuosina 1996 ja 1998 tekemissään päätöksissä, että IFP:n T & K-toimintaan saama julkinen tuki ei kuulunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä IFP oli voittoa tavoittelematon tutkimuslaitos, jolla ei ollut kaupallista toimintaa. |
| --- | --- |

(115)

Komissio katsoi vuosina 1996 ja 1998 tekemissään päätöksissä, että IFP:n T & K-toimintaan saama julkinen tuki ei kuulunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä IFP oli voittoa tavoittelematon tutkimuslaitos, jolla ei ollut kaupallista toimintaa.

| (116) | Komissio asetti kyseisen analyysin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään osittain kyseenalaiseksi tämän päätöksen johdanto-osan 37 kohdan c alakohdassa esitetyistä syistä. Se arvioi erityisesti, että IFP:llä oli tytäryritystensä Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin kautta taloudellista toimintaa jalostuksen ja petrokemian alan teknologian markkinoilla, öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin sekä maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla, jäljempänä ’asianomaiset markkinat’. Näin ollen on tarkasteltava, onko IFP:lle maksettu julkinen avustus valtiontukea asianomaisilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(116)

Komissio asetti kyseisen analyysin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään osittain kyseenalaiseksi tämän päätöksen johdanto-osan 37 kohdan c alakohdassa esitetyistä syistä. Se arvioi erityisesti, että IFP:llä oli tytäryritystensä Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin kautta taloudellista toimintaa jalostuksen ja petrokemian alan teknologian markkinoilla, öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin sekä maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla, jäljempänä ’asianomaiset markkinat’. Näin ollen on tarkasteltava, onko IFP:lle maksettu julkinen avustus valtiontukea asianomaisilla markkinoilla.

| (117) | Komissio on eritellyt mahdolliset tuensaajat voidakseen arvioida, onko kyseessä valtiontuki. Se katsoo, ettei IFP:tä ja sen tytäryrityksiä Axensia, Beicip-Franlabia ja Prosernatia voi kilpailuanalyysissä tarkastella toisistaan erillisinä taloudellisina toimijoina. Sen ensisijaisena perusteluna on, että IFP:n hallussa on suoraan 100 prosenttia sekä Axensin että Beicip-Franlabin pääomasta ja välillisesti 100 prosenttia Prosernatin pääomasta. |
| --- | --- |

(117)

Komissio on eritellyt mahdolliset tuensaajat voidakseen arvioida, onko kyseessä valtiontuki. Se katsoo, ettei IFP:tä ja sen tytäryrityksiä Axensia, Beicip-Franlabia ja Prosernatia voi kilpailuanalyysissä tarkastella toisistaan erillisinä taloudellisina toimijoina. Sen ensisijaisena perusteluna on, että IFP:n hallussa on suoraan 100 prosenttia sekä Axensin että Beicip-Franlabin pääomasta ja välillisesti 100 prosenttia Prosernatin pääomasta.

| (118) | Komissio käyttää pääomarakennetta kilpailuanalyyseissaan yleisesti osoituksena yritysten riippumattomuudesta. Komissio muistuttaa, että pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteen 3 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen pääomarakennetta koskevien perusteiden mukaan pk-yritykseksi ei voida luokitella yritysryhmää, jonka taloudellinen valta on pk-yritystä suurempi. Pk-yrityksiä koskevan suosituksen mukaan yritykset ovat sidosyrityksiä, jos yhdellä yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien äänimäärästä. Kyseistä suositusta käytetään yrityksen riippumattomuuden määrittämiseksi myös muissa komission tiedonannoissa, erityisesti yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (25). Pääomarakenteen käsitettä käytetään myös yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (26), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 5 artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta teknologiansiirtosopimusten ryhmiin 27 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 772/2004 (27) 1 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(118)

Komissio käyttää pääomarakennetta kilpailuanalyyseissaan yleisesti osoituksena yritysten riippumattomuudesta. Komissio muistuttaa, että pk-yrityksiä koskevan suosituksen liitteen 3 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen pääomarakennetta koskevien perusteiden mukaan pk-yritykseksi ei voida luokitella yritysryhmää, jonka taloudellinen valta on pk-yritystä suurempi. Pk-yrityksiä koskevan suosituksen mukaan yritykset ovat sidosyrityksiä, jos yhdellä yrityksellä on enemmistö toisen yrityksen osakkeenomistajien äänimäärästä. Kyseistä suositusta käytetään yrityksen riippumattomuuden määrittämiseksi myös muissa komission tiedonannoissa, erityisesti yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (25). Pääomarakenteen käsitettä käytetään myös yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (26), jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 5 artiklan 4 kohdan b alakohdassa ja perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta teknologiansiirtosopimusten ryhmiin 27 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 772/2004 (27) 1 artiklan 2 kohdassa.

| (119) | Pääomarakennetta koskevan perusteen lisäksi komissio ottaa huomioon useita osatekijöitä, jotka kokonaisuutena tarkasteltuina vahvistavat komission analyysin, etteivät IFP ja sen tytäryritykset ole asiakkaiden ja kilpailijoiden näkökulmasta erotettavissa toisistaan asianomaisilla markkinoilla. Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (28) asiassa Intermills vastaan komissio todetaan, ”huolimatta siitä, että kolmesta teollisuusyrityksestä kukin on vanhasta Intermills-yhtiöstä erillinen oikeushenkilö, nämä yritykset muodostavat yhtenäisen ryhmän – ainakin Belgian viranomaisten myöntämän tuen kannalta tarkasteltuna. Se, että komissio katsoi ryhmän kokonaisuudessaan muodostavan perustamissopimuksen 92 artiklan kannalta yhden ’yrityksen’, oli siis perusteltua.” |
| --- | --- |

(119)

Pääomarakennetta koskevan perusteen lisäksi komissio ottaa huomioon useita osatekijöitä, jotka kokonaisuutena tarkasteltuina vahvistavat komission analyysin, etteivät IFP ja sen tytäryritykset ole asiakkaiden ja kilpailijoiden näkökulmasta erotettavissa toisistaan asianomaisilla markkinoilla. Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (28) asiassa Intermills vastaan komissio todetaan, ”huolimatta siitä, että kolmesta teollisuusyrityksestä kukin on vanhasta Intermills-yhtiöstä erillinen oikeushenkilö, nämä yritykset muodostavat yhtenäisen ryhmän – ainakin Belgian viranomaisten myöntämän tuen kannalta tarkasteltuna. Se, että komissio katsoi ryhmän kokonaisuudessaan muodostavan perustamissopimuksen 92 artiklan kannalta yhden ’yrityksen’, oli siis perusteltua.”

| (120) | Komissio toteaa IFP:n tehtävästä ja toimista, että vaikka IFP:n päätavoite ja yhtiömuoto eroavat sen kahden tytäryrityksen päätavoitteista ja yhtiömuodoista, T & K-tulosten hyödyntäminen markkinoilla on kuitenkin yksi niistä ensisijaisista tavoitteista, jotka valtio on määritellyt sen kanssa tekemässään tavoitteita koskevassa sopimuksessa, ja sisältyy myös IFP:n kehitysstrategiaan. Sopimuksen mukaan kyseessä on taloudellisen tuoton saaminen vastineeksi T & K-toimien menoista, sillä IFP on lisännyt tutkimuspanostaan käyttämällä markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia.






  — | Tavoitteita koskevassa sopimuksessa todetaan jalostuksen ja petrokemian aloista, että IFP aikoo laajentaa meneillään olevan vuosikymmenen aikana toiminta-alaansa ja kasvattaa markkinaosuuttaan tullakseen maailmanlaajuisesti varteenotettavaksi toimijaksi. Tätä varten on vahvistettava IFP:n teollisuusosaston ja Procatalysen [Axensin] muodostamaa uutta klusteria, jonka tavoitteena on hyödyntää lisenssien myyntiin liittyvää heijastusvaikutusta ja IFP:n T & K-potentiaalia alalla. |
| --- | --- | --- |

(120)

Komissio toteaa IFP:n tehtävästä ja toimista, että vaikka IFP:n päätavoite ja yhtiömuoto eroavat sen kahden tytäryrityksen päätavoitteista ja yhtiömuodoista, T & K-tulosten hyödyntäminen markkinoilla on kuitenkin yksi niistä ensisijaisista tavoitteista, jotka valtio on määritellyt sen kanssa tekemässään tavoitteita koskevassa sopimuksessa, ja sisältyy myös IFP:n kehitysstrategiaan. Sopimuksen mukaan kyseessä on taloudellisen tuoton saaminen vastineeksi T & K-toimien menoista, sillä IFP on lisännyt tutkimuspanostaan käyttämällä markkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia.

—

Tavoitteita koskevassa sopimuksessa todetaan jalostuksen ja petrokemian aloista, että IFP aikoo laajentaa meneillään olevan vuosikymmenen aikana toiminta-alaansa ja kasvattaa markkinaosuuttaan tullakseen maailmanlaajuisesti varteenotettavaksi toimijaksi. Tätä varten on vahvistettava IFP:n teollisuusosaston ja Procatalysen [Axensin] muodostamaa uutta klusteria, jonka tavoitteena on hyödyntää lisenssien myyntiin liittyvää heijastusvaikutusta ja IFP:n T & K-potentiaalia alalla.

| — | Kartoituksen ja tuotannon alalla on sopimuksen mukaan käytettävä mahdollisimman pitkälti koko ryhmän, erityisesti suorien tytäryritysten, kompetenssia ja saada aikaan mahdollisimman paljon synergiaa mahdollisimman hyvän markkinaosuuden saamiseksi (29). |
| --- | --- |

—

Kartoituksen ja tuotannon alalla on sopimuksen mukaan käytettävä mahdollisimman pitkälti koko ryhmän, erityisesti suorien tytäryritysten, kompetenssia ja saada aikaan mahdollisimman paljon synergiaa mahdollisimman hyvän markkinaosuuden saamiseksi (29).

| (121) | Komissio otti tytäryrityksissä käytettyä konkreettista määräysvaltaa tarkastellessaan huomioon IFP:n johtohenkilöiden mukanaolon sen tytäryritysten päättävissä elimissä sekä strategiaa ja suuria päätöksiä käsittelevässä keskusjohdossa.






  — | Axens: 10 päivänä marraskuuta 2005 yhdeksästä hallintoneuvoston jäsenestä IFP:n johtohenkilöstöä oli kuusi, joista viisi kuului IFP:n hallitukseen. Hallintoneuvosto on yksin vastuussa Axensin vuotuisen talousarvion, investointisuunnitelman ja rahoitussuunnitelman hyväksymisestä, ja sen on vahvistettava kaikki yli 762 000 euron investointimenot. |
| --- | --- | --- |

(121)

Komissio otti tytäryrityksissä käytettyä konkreettista määräysvaltaa tarkastellessaan huomioon IFP:n johtohenkilöiden mukanaolon sen tytäryritysten päättävissä elimissä sekä strategiaa ja suuria päätöksiä käsittelevässä keskusjohdossa.

—

Axens: 10 päivänä marraskuuta 2005 yhdeksästä hallintoneuvoston jäsenestä IFP:n johtohenkilöstöä oli kuusi, joista viisi kuului IFP:n hallitukseen. Hallintoneuvosto on yksin vastuussa Axensin vuotuisen talousarvion, investointisuunnitelman ja rahoitussuunnitelman hyväksymisestä, ja sen on vahvistettava kaikki yli 762 000 euron investointimenot.

| — | Beicip-Franlab: 1 päivänä tammikuuta 2003 Beicip-Franlabin valvontaneuvoston seitsemästä jäsenestä kolme kuului IFP:n johtohenkilöstöön. Beicip-Franlabin yhtiösäännön mukaan valvontaneuvosto valvoo pysyvästi johtokunnan hallintoa. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: 1 päivänä tammikuuta 2003 Beicip-Franlabin valvontaneuvoston seitsemästä jäsenestä kolme kuului IFP:n johtohenkilöstöön. Beicip-Franlabin yhtiösäännön mukaan valvontaneuvosto valvoo pysyvästi johtokunnan hallintoa.

| — | Prosernat: 1 päivänä tammikuuta 2003 viidestä Prosernatin hallintoneuvoston jäsenestä kolme kuului myös IFP:n hallitukseen. Prosernatin hallintoneuvosto päättää strategiasuunnitelmista, vuosibudjetista, uusista toiminnoista ja yhteisiin yrityksiin liittyvistä sopimuksista. |
| --- | --- |

—

Prosernat: 1 päivänä tammikuuta 2003 viidestä Prosernatin hallintoneuvoston jäsenestä kolme kuului myös IFP:n hallitukseen. Prosernatin hallintoneuvosto päättää strategiasuunnitelmista, vuosibudjetista, uusista toiminnoista ja yhteisiin yrityksiin liittyvistä sopimuksista.

| (122) | Komissio huomauttaa, että yksinoikeussopimukset ovat säänneltyjä, eli niihin sovelletaan tarkkoja sääntöjä, joiden mukaan IFP:n edustaja hallintoneuvostossa ei osallistu niitä koskeviin äänestyksiin. Vaikka IFP:n edustaja ei osallistukaan äänestykseen, muut hallintoneuvoston jäsenet – jotka ovat myös IFP:n johtajistoa – osallistuvat. |
| --- | --- |

(122)

Komissio huomauttaa, että yksinoikeussopimukset ovat säänneltyjä, eli niihin sovelletaan tarkkoja sääntöjä, joiden mukaan IFP:n edustaja hallintoneuvostossa ei osallistu niitä koskeviin äänestyksiin. Vaikka IFP:n edustaja ei osallistukaan äänestykseen, muut hallintoneuvoston jäsenet – jotka ovat myös IFP:n johtajistoa – osallistuvat.

| (123) | Komissio myöntää, etteivät yksinoikeutta koskevat sopimukset ole itsessään osoituksia yritysten riippumattomuuden puutteesta. Se toteaa kuitenkin, että kyseiset sopimukset ovat olennaisen tärkeitä tytäryritysten taloudelliselle toiminnalle. |
| --- | --- |

(123)

Komissio myöntää, etteivät yksinoikeutta koskevat sopimukset ole itsessään osoituksia yritysten riippumattomuuden puutteesta. Se toteaa kuitenkin, että kyseiset sopimukset ovat olennaisen tärkeitä tytäryritysten taloudelliselle toiminnalle.

| (124) | Komissio ottaa huomioon myös sen, että mahdollisuus yhteiseen tutkimustyöhön muiden yritysten kanssa tytäryritysten toiminta-alalla on tiukasti säännelty yksinoikeussopimuksissa. Näin IFP voi sitoutua hankkeeseen kyseisten tytäryritysten toiminta-alalla ainoastaan, jos ne eivät halua toteuttaa hanketta etuosto-oikeuden käyttämisen jälkeen (30). IFP:llä on samoin etuosto-oikeus kaikkiin tutkimustöihin, jotka sen tytäryritykset haluavat tehdä. Vasta sen jälkeen, kun IFP on käyttänyt etuosto-oikeuttaan, kyseiset tytäryritykset voivat esittää tutkimushankkeita muille yrityksille (31). Komissio arvioi, että nämä rajoitukset ovat osoitus IFP:n ja kyseisten tytäryritysten taloudellisesta integraatiosta. |
| --- | --- |

(124)

Komissio ottaa huomioon myös sen, että mahdollisuus yhteiseen tutkimustyöhön muiden yritysten kanssa tytäryritysten toiminta-alalla on tiukasti säännelty yksinoikeussopimuksissa. Näin IFP voi sitoutua hankkeeseen kyseisten tytäryritysten toiminta-alalla ainoastaan, jos ne eivät halua toteuttaa hanketta etuosto-oikeuden käyttämisen jälkeen (30). IFP:llä on samoin etuosto-oikeus kaikkiin tutkimustöihin, jotka sen tytäryritykset haluavat tehdä. Vasta sen jälkeen, kun IFP on käyttänyt etuosto-oikeuttaan, kyseiset tytäryritykset voivat esittää tutkimushankkeita muille yrityksille (31). Komissio arvioi, että nämä rajoitukset ovat osoitus IFP:n ja kyseisten tytäryritysten taloudellisesta integraatiosta.

| (125) | Lisäksi komissio on tarkastellut seuraavia erityisesti toimitilojen ja henkilöstön käyttöön antamista koskevia sopimuksia:






  — | Axens: toimitilat, työpaikkaruokailu, henkilöstö, hallintoasiat |
| --- | --- | --- |

(125)

Lisäksi komissio on tarkastellut seuraavia erityisesti toimitilojen ja henkilöstön käyttöön antamista koskevia sopimuksia:

—

Axens: toimitilat, työpaikkaruokailu, henkilöstö, hallintoasiat

| — | Beicip-Franlab: varainhoito, henkilöstö |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: varainhoito, henkilöstö

| — | Prosernat: oikeudelliset ja rahoitukseen liittyvät kysymykset. |
| --- | --- |

—

Prosernat: oikeudelliset ja rahoitukseen liittyvät kysymykset.

| (126) | Komissio arvioi useiden seikkojen perusteella, että IFP:n ja sen tytäryritysten asiakkaat ja kilpailijat pitävät niiden toimintaa ja imagoa yhteisenä asianomaisilla markkinoilla. Axensin ja Prosernatin logossa on maininta ”IFP Group Technologies” ja tytäryritysten verkkosivuilta on suorat linkit IFP:n sivuille. Lisäksi Axens ja Prosernat mainitsevat verkkosivuillaan IFP:n T & K-panoksen toiminta-alallaan. (32) Beicip-Franlabin Bahrainissa sijaitsevan toimiston nimi on ”IFP Middle East Consulting”. Lisäksi IFP ja Axens osallistuvat yhdessä eri konferensseihin. (33) Komissio on myös löytänyt mainoksista ja julkaisuista (34) sekä alan toimijoiden verkkosivuilta (35) useita viittauksia IFP/Axensiin yhtenä kokonaisuutena. |
| --- | --- |

(126)

Komissio arvioi useiden seikkojen perusteella, että IFP:n ja sen tytäryritysten asiakkaat ja kilpailijat pitävät niiden toimintaa ja imagoa yhteisenä asianomaisilla markkinoilla. Axensin ja Prosernatin logossa on maininta ”IFP Group Technologies” ja tytäryritysten verkkosivuilta on suorat linkit IFP:n sivuille. Lisäksi Axens ja Prosernat mainitsevat verkkosivuillaan IFP:n T & K-panoksen toiminta-alallaan. (32) Beicip-Franlabin Bahrainissa sijaitsevan toimiston nimi on ”IFP Middle East Consulting”. Lisäksi IFP ja Axens osallistuvat yhdessä eri konferensseihin. (33) Komissio on myös löytänyt mainoksista ja julkaisuista (34) sekä alan toimijoiden verkkosivuilta (35) useita viittauksia IFP/Axensiin yhtenä kokonaisuutena.

| (127) | Komissio on havainnut, että IFP:n sekä Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin toiminta-alat on yhdistetty, minkä vuoksi on entistä perustellumpaa katsoa IFP-konserni yhdeksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(127)

Komissio on havainnut, että IFP:n sekä Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin toiminta-alat on yhdistetty, minkä vuoksi on entistä perustellumpaa katsoa IFP-konserni yhdeksi yritykseksi.

| (128) | Voidaan siis todeta, että T & K-tulosten hyödyntäminen on keskeisessä asemassa IFP:n ja valtion välisessä tavoitteita koskevassa sopimuksessa määritellyn kehittämisstrategian kannalta. IFP omistaa tytäryritysten pääomaa ja sen edustajia on tytäryritysten johtohenkilöstössä, mikä osoittaa, että kyseiset tytäryritykset ovat juridisesti ja tosiasiallisesti IFP:n määräysvallassa. Osoituksena IFP:n ja kyseisten tytäryritysten taloudellisesta integraatiosta ovat yksinoikeussopimukset näiden yritysten toiminnan kannalta keskeisillä aloilla. Lisätukea tälle käsitykselle antaa se, että IFP ja sen tytäryritykset esiintyvät yhdessä markkinoilla ja niillä on yhteinen imago. Komissio katsoo näin ollen, ettei kyseisiä tytäryrityksiä voida erottaa asianomaisten markkinoiden taloudellisina toimijoina emoyritys IFP:stä käytännön päätöksenteossa ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

(128)

Voidaan siis todeta, että T & K-tulosten hyödyntäminen on keskeisessä asemassa IFP:n ja valtion välisessä tavoitteita koskevassa sopimuksessa määritellyn kehittämisstrategian kannalta. IFP omistaa tytäryritysten pääomaa ja sen edustajia on tytäryritysten johtohenkilöstössä, mikä osoittaa, että kyseiset tytäryritykset ovat juridisesti ja tosiasiallisesti IFP:n määräysvallassa. Osoituksena IFP:n ja kyseisten tytäryritysten taloudellisesta integraatiosta ovat yksinoikeussopimukset näiden yritysten toiminnan kannalta keskeisillä aloilla. Lisätukea tälle käsitykselle antaa se, että IFP ja sen tytäryritykset esiintyvät yhdessä markkinoilla ja niillä on yhteinen imago. Komissio katsoo näin ollen, ettei kyseisiä tytäryrityksiä voida erottaa asianomaisten markkinoiden taloudellisina toimijoina emoyritys IFP:stä käytännön päätöksenteossa ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä.

| (129) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että mahdollista valtiontukea saavat IFP, Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat toimintaan jalostuksen ja petrokemian teknologian, öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin ja maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla. |
| --- | --- |

(129)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että mahdollista valtiontukea saavat IFP, Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat toimintaan jalostuksen ja petrokemian teknologian, öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin ja maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla.

7.1.2   Valtion varoilla rahoitettu valikoiva etu

| (130) | Jos osoitetaan, että IFP:llä on taloudellista toimintaa Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin kautta niiden toiminta-aloilla, valtion sille kyseisillä aloilla myöntämä julkinen tuki saattaa kuulua EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(130)

Jos osoitetaan, että IFP:llä on taloudellista toimintaa Axensin, Beicip-Franlabin ja Prosernatin kautta niiden toiminta-aloilla, valtion sille kyseisillä aloilla myöntämä julkinen tuki saattaa kuulua EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (131) | Ennen kuin komissio voi määrittää, liittyykö tilanteeseen valikoivaa etua, sen on selvitettävä, hyödyttääkö IFP:n saama julkinen rahoitus myös sen taloudellista toimintaa asianomaisilla markkinoilla. Komissio on tarkentanut yhteisön uusissa, vuonna 2006 vahvistetuissa puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (36) tulkintaansa tuen käsitteestä tilanteessa, jossa sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa: Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset ja rahoitus voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää ristikkäistuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Eri toimintoihin kuuluvien kustannusten asianmukainen erottaminen toisistaan voidaan osoittaa esimerkiksi korkeakoulujen ja tutkimusorganisaatioiden vuositilinpäätösten avulla. (37) |
| --- | --- |

(131)

Ennen kuin komissio voi määrittää, liittyykö tilanteeseen valikoivaa etua, sen on selvitettävä, hyödyttääkö IFP:n saama julkinen rahoitus myös sen taloudellista toimintaa asianomaisilla markkinoilla. Komissio on tarkentanut yhteisön uusissa, vuonna 2006 vahvistetuissa puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (36) tulkintaansa tuen käsitteestä tilanteessa, jossa sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa: Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset ja rahoitus voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää ristikkäistuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Eri toimintoihin kuuluvien kustannusten asianmukainen erottaminen toisistaan voidaan osoittaa esimerkiksi korkeakoulujen ja tutkimusorganisaatioiden vuositilinpäätösten avulla. (37)

| (132) | Komission on siis selvitettävä, aiheutuuko valtion IFP:lle muuhun kuin taloudelliseen toimintaan antamasta rahoituksesta rinnakkaistukea taloudelliseen toimintaan. Tätä varten komissio on tarkastanut IFP:n kirjanpidon yksilöidäkseen määrän, jolla IFP:n kaupallista toimintaa on mahdollisesti tuettu julkisin varoin. Koska IFP ja kyseiset tytäryritykset ovat eri oikeushenkilöitä, niiden kirjanpito on erillinen. Komissio arvioi, että jos taloudellista toimintaa on tuettu, tämä aiheutuu kyseisten tytäryritysten emoyhtiölle maksamista korvauksista ja näkyy IFP:n kirjanpidossa. |
| --- | --- |

(132)

Komission on siis selvitettävä, aiheutuuko valtion IFP:lle muuhun kuin taloudelliseen toimintaan antamasta rahoituksesta rinnakkaistukea taloudelliseen toimintaan. Tätä varten komissio on tarkastanut IFP:n kirjanpidon yksilöidäkseen määrän, jolla IFP:n kaupallista toimintaa on mahdollisesti tuettu julkisin varoin. Koska IFP ja kyseiset tytäryritykset ovat eri oikeushenkilöitä, niiden kirjanpito on erillinen. Komissio arvioi, että jos taloudellista toimintaa on tuettu, tämä aiheutuu kyseisten tytäryritysten emoyhtiölle maksamista korvauksista ja näkyy IFP:n kirjanpidossa.

| (133) | Komissio ottaa huomioon, että IFP:n talousarvio on järjestetty toimintatyypin mukaan seitsemään tuloskeskukseen, minkä ansiosta tilit voidaan jakaa T & K-toimintaan, koulutukseen, tiedon jakamiseen ja omaisuudenhoitoon. |
| --- | --- |

(133)

Komissio ottaa huomioon, että IFP:n talousarvio on järjestetty toimintatyypin mukaan seitsemään tuloskeskukseen, minkä ansiosta tilit voidaan jakaa T & K-toimintaan, koulutukseen, tiedon jakamiseen ja omaisuudenhoitoon.

| (134) | Komissio arvioi, että tämän tarkastelun kannalta olennaisia ovat jalostuksen ja petrokemian tuloskeskus jalostuksen ja petrokemian alan teknologian sekä rikinpoistoteknologian toiminnan osalta ja kartoituksen ja tuotannon tuloskeskus öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin osalta sekä maakaasun käsittelyteknologian toiminnan osalta. Komissio arvioi, että kartoittavan tutkimustoiminnan budjettikohdasta rahoitetut hankkeet eivät kuulu tämän tarkastelun piiriin, sillä kyseiset hankkeet kuuluvat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I tarkoitettuun perustutkimukseen, niihin liittyy suuri riski eikä niitä ole tarkoitettu tietylle sektorille. |
| --- | --- |

(134)

Komissio arvioi, että tämän tarkastelun kannalta olennaisia ovat jalostuksen ja petrokemian tuloskeskus jalostuksen ja petrokemian alan teknologian sekä rikinpoistoteknologian toiminnan osalta ja kartoituksen ja tuotannon tuloskeskus öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin osalta sekä maakaasun käsittelyteknologian toiminnan osalta. Komissio arvioi, että kartoittavan tutkimustoiminnan budjettikohdasta rahoitetut hankkeet eivät kuulu tämän tarkastelun piiriin, sillä kyseiset hankkeet kuuluvat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I tarkoitettuun perustutkimukseen, niihin liittyy suuri riski eikä niitä ole tarkoitettu tietylle sektorille.

| (135) | Komissio arvioi, että IFP:n kustannuslaskentajärjestelmän ansiosta voidaan tosiasiallisesti erotella kunkin tuloskeskuksen tuotto (muu kuin valtion talousarviosta maksettava määräraha) ja kustannukset. Komissio ottaa huomioon, että IFP:n kustannuslaskentajärjestelmä perustuu hankkeen määrittelyyn. Hankkeet jaotellaan tuloskeskuksittain. Kunkin tuloskeskuksen hankkeet jaetaan edelleen segmentin tai tyypin mukaan. Kunkin tuloskeskuksen menot ja tuotto jakautuvat hankekohtaisesti. Komissio huomauttaa, että kaksi ulkopuolista ja riippumatonta tilintarkastajaa valvoo IFP:n talousarviota ja vuotuista kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(135)

Komissio arvioi, että IFP:n kustannuslaskentajärjestelmän ansiosta voidaan tosiasiallisesti erotella kunkin tuloskeskuksen tuotto (muu kuin valtion talousarviosta maksettava määräraha) ja kustannukset. Komissio ottaa huomioon, että IFP:n kustannuslaskentajärjestelmä perustuu hankkeen määrittelyyn. Hankkeet jaotellaan tuloskeskuksittain. Kunkin tuloskeskuksen hankkeet jaetaan edelleen segmentin tai tyypin mukaan. Kunkin tuloskeskuksen menot ja tuotto jakautuvat hankekohtaisesti. Komissio huomauttaa, että kaksi ulkopuolista ja riippumatonta tilintarkastajaa valvoo IFP:n talousarviota ja vuotuista kirjanpitoa.

| (136) | Komissio ottaa huomioon, että tuloskeskuksilla on omat tulot eivätkä valtion budjettimäärärahat vaikuta tuloskeskuksia koskevaan analyysiin. Tämän vuoksi on mahdollista, että niiden taseeseen syntyy tulojen ja menojen välille alijäämä. Omiin tuloihin sisältyvät korvaukset palveluista, lisenssimaksut sekä tytäryritysten maksamat osingot. |
| --- | --- |

(136)

Komissio ottaa huomioon, että tuloskeskuksilla on omat tulot eivätkä valtion budjettimäärärahat vaikuta tuloskeskuksia koskevaan analyysiin. Tämän vuoksi on mahdollista, että niiden taseeseen syntyy tulojen ja menojen välille alijäämä. Omiin tuloihin sisältyvät korvaukset palveluista, lisenssimaksut sekä tytäryritysten maksamat osingot.

| (137) | Komissio toteaa, että kaikki IFP:lle tietystä hankkeesta aiheutuneet kustannukset otetaan huomioon ja että niihin sisältyvät hankkeeseen suoraan liittyvät kustannukset (kuhunkin hankkeeseen liittyvät muuta kuin käyttöomaisuutta olevat tavara- ja tarvikehankinnat, ulkoiset palvelut, matkat, vakuutukset, asiakirjat, huolto ja vuokrat) sekä välilliset kustannukset (henkilöstön palkat ja työnantajamaksut, aineelliseen ja aineettomaan käyttöomaisuuteen liittyvät lyhennykset, yleiset kustannukset). Välilliset kustannukset lasketaan kuuluviksi kuhunkin hankkeeseen henkilötuntien * mukaan kyseiselle henkilöstölle (insinööri, teknikko ym.) lasketun tuntipalkan perusteella. Komissio arvioi, että tämä menetelmä on puolueeton ja kyseisen toiminnan perusteella kirjanpitoon soveltuva. |
| --- | --- |

(137)

Komissio toteaa, että kaikki IFP:lle tietystä hankkeesta aiheutuneet kustannukset otetaan huomioon ja että niihin sisältyvät hankkeeseen suoraan liittyvät kustannukset (kuhunkin hankkeeseen liittyvät muuta kuin käyttöomaisuutta olevat tavara- ja tarvikehankinnat, ulkoiset palvelut, matkat, vakuutukset, asiakirjat, huolto ja vuokrat) sekä välilliset kustannukset (henkilöstön palkat ja työnantajamaksut, aineelliseen ja aineettomaan käyttöomaisuuteen liittyvät lyhennykset, yleiset kustannukset). Välilliset kustannukset lasketaan kuuluviksi kuhunkin hankkeeseen henkilötuntien * mukaan kyseiselle henkilöstölle (insinööri, teknikko ym.) lasketun tuntipalkan perusteella. Komissio arvioi, että tämä menetelmä on puolueeton ja kyseisen toiminnan perusteella kirjanpitoon soveltuva.

| (138) | Komissio ottaa huomioon, että tuloskeskuksissa toteutettujen, alan laitteiden ja tukitoimintojen segmentteihin liittyvien horisontaalisten hankkeiden kustannukset siirtyvät jokaiseen hankkeeseen joko suoraan tai suhteessa kyseisen segmentin (ammattitaidon hankkiminen tai teollinen tutkimus) kokonaiskustannuksiin. |
| --- | --- |

(138)

Komissio ottaa huomioon, että tuloskeskuksissa toteutettujen, alan laitteiden ja tukitoimintojen segmentteihin liittyvien horisontaalisten hankkeiden kustannukset siirtyvät jokaiseen hankkeeseen joko suoraan tai suhteessa kyseisen segmentin (ammattitaidon hankkiminen tai teollinen tutkimus) kokonaiskustannuksiin.

| (139) | Komissio huomioi myös johdanto-osan 125 kappaleessa mainitut käyttöön antamista koskevat sopimukset IFP:n ja sen kyseisten tytäryritysten välillä. IFP laskuttaa näistä palveluista kokonaiskustannustensa mukaan ja ne otetaan kyseisten tuloskeskusten kirjanpitoon. |
| --- | --- |

(139)

Komissio huomioi myös johdanto-osan 125 kappaleessa mainitut käyttöön antamista koskevat sopimukset IFP:n ja sen kyseisten tytäryritysten välillä. IFP laskuttaa näistä palveluista kokonaiskustannustensa mukaan ja ne otetaan kyseisten tuloskeskusten kirjanpitoon.

| (140) | Komissio voi siis todeta, että jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen menot vastaavat kaikkia IFP:n toimien kustannuksia kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(140)

Komissio voi siis todeta, että jalostuksen ja petrokemian tuloskeskuksen sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksen menot vastaavat kaikkia IFP:n toimien kustannuksia kyseisillä markkinoilla.

| (141) | Komissio ottaa huomioon, että jalostuksen ja petrokemian sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskukset eivät vastaa täysin kyseisten tytäryritysten toiminta-aloja. Tuloskeskukset ryhmittelevät tutkimussopimuksissa käytettyjen ilmaisujen mukaisesti toimintansa aloihin, joilla tytäryrityksillä on yksinoikeus, mutta myös muihin aloihin. |
| --- | --- |

(141)

Komissio ottaa huomioon, että jalostuksen ja petrokemian sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskukset eivät vastaa täysin kyseisten tytäryritysten toiminta-aloja. Tuloskeskukset ryhmittelevät tutkimussopimuksissa käytettyjen ilmaisujen mukaisesti toimintansa aloihin, joilla tytäryrityksillä on yksinoikeus, mutta myös muihin aloihin.

| (142) | Jalostuksen ja petrokemian tuloskeskukseen kuuluu IFP:n T & K-toiminta rikinpoistoteknologian alalla (näitä tuloksia käyttää Prosernat), jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen (gas-to-liquid), kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien alalla (näitä tuloksia käyttää Axens) sekä CTL-polttoaineen (coal-to-liquid), biomassan (muut kuin kaasuöljyyn käytettävät kasviöljyesterit) ja vedyn tuotannon alalla (näitä tuloksia käytetään yhteistyössä muiden teollisuuskumppaneiden kanssa). |
| --- | --- |

(142)

Jalostuksen ja petrokemian tuloskeskukseen kuuluu IFP:n T & K-toiminta rikinpoistoteknologian alalla (näitä tuloksia käyttää Prosernat), jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen (gas-to-liquid), kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien alalla (näitä tuloksia käyttää Axens) sekä CTL-polttoaineen (coal-to-liquid), biomassan (muut kuin kaasuöljyyn käytettävät kasviöljyesterit) ja vedyn tuotannon alalla (näitä tuloksia käytetään yhteistyössä muiden teollisuuskumppaneiden kanssa).

| (143) | Kartoituksen ja tuotannon tuloskeskukseen kuuluu IFP:n T & K-toiminta öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin alalla (näitä tuloksia käyttää Beicip-Franlab), kaasun käsittelyn alalla (näitä tuloksia käyttää Prosernat) sekä hiilidioksidin talteenoton ja vedyn kuljettamisen alalla (näitä tuloksia käytetään yhteistyössä muiden teollisuuskumppaneiden kanssa). |
| --- | --- |

(143)

Kartoituksen ja tuotannon tuloskeskukseen kuuluu IFP:n T & K-toiminta öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin alalla (näitä tuloksia käyttää Beicip-Franlab), kaasun käsittelyn alalla (näitä tuloksia käyttää Prosernat) sekä hiilidioksidin talteenoton ja vedyn kuljettamisen alalla (näitä tuloksia käytetään yhteistyössä muiden teollisuuskumppaneiden kanssa).

| (144) | Komissio huomioi lisäksi, että useat jalostuksen ja petrokemian sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksissa toteutetut hankkeet, jotka kuuluvat ammattitaidon hankkimisen segmenttiin, kuuluvat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I tarkoitettuun perustutkimukseen ja niiden tuloksia jaetaan laajalti ja syrjimättä Euroopan yhteisön yrityksille. Hankkeiden tavoitteena on tuottaa uusia ideoita aivan tutkimusketjun alkuvaiheessa tehtävän luovan tutkimuksen kautta sekä kehittää osaamista. Ranska on toimittanut komissiolle luettelon kyseisiin segmentteihin liittyvistä hankkeista ja niiden kuvaukset. Komissio on myös havainnut, että IFP jakaa tämän työn tuloksia useiden kanavien kautta, esimerkiksi julkaisemalla niitä omassa, vapaasti verkossa luettavissa olevassa Oil & Gas Science and Technology -nimisessä tiedejulkaisussaan, järjestämällä kongresseja ja osallistumalla niihin, julkaisemalla teoksia, osallistumalla yhteistyöhön muiden tutkimuslaitosten kanssa ja jatkamalla väitöstutkimuksia. |
| --- | --- |

(144)

Komissio huomioi lisäksi, että useat jalostuksen ja petrokemian sekä kartoituksen ja tuotannon tuloskeskuksissa toteutetut hankkeet, jotka kuuluvat ammattitaidon hankkimisen segmenttiin, kuuluvat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I tarkoitettuun perustutkimukseen ja niiden tuloksia jaetaan laajalti ja syrjimättä Euroopan yhteisön yrityksille. Hankkeiden tavoitteena on tuottaa uusia ideoita aivan tutkimusketjun alkuvaiheessa tehtävän luovan tutkimuksen kautta sekä kehittää osaamista. Ranska on toimittanut komissiolle luettelon kyseisiin segmentteihin liittyvistä hankkeista ja niiden kuvaukset. Komissio on myös havainnut, että IFP jakaa tämän työn tuloksia useiden kanavien kautta, esimerkiksi julkaisemalla niitä omassa, vapaasti verkossa luettavissa olevassa Oil & Gas Science and Technology -nimisessä tiedejulkaisussaan, järjestämällä kongresseja ja osallistumalla niihin, julkaisemalla teoksia, osallistumalla yhteistyöhön muiden tutkimuslaitosten kanssa ja jatkamalla väitöstutkimuksia.

| (145) | Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon johdanto-osan 133–139 kappaleessa mainitut osatekijät, IFP:n kustannuslaskennan kautta voidaan selvittää kaikki taloudellisesta toiminnasta aiheutuneet kustannukset ja saadut korvaukset. Komissio huomauttaa kuitenkin, että IFP:n nykyisen kirjanpitotavan vuoksi taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan erittely on tehtävä tuloskeskusten kirjanpidon tarkan analyysin avulla hankekohtaisesti. Tästä johtuen komissio toteaa, että IFP:n on tulevaisuudessa järjestettävä ja julkaistava kirjanpitonsa siten, että taloudellinen ja muu toiminta on eroteltu selkeämmin toisistaan esimerkiksi yhdistämällä kaikki taloudellinen toiminta samaan tuloskeskukseen direktiivin 2006/111/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(145)

Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon johdanto-osan 133–139 kappaleessa mainitut osatekijät, IFP:n kustannuslaskennan kautta voidaan selvittää kaikki taloudellisesta toiminnasta aiheutuneet kustannukset ja saadut korvaukset. Komissio huomauttaa kuitenkin, että IFP:n nykyisen kirjanpitotavan vuoksi taloudellisen ja muun kuin taloudellisen toiminnan erittely on tehtävä tuloskeskusten kirjanpidon tarkan analyysin avulla hankekohtaisesti. Tästä johtuen komissio toteaa, että IFP:n on tulevaisuudessa järjestettävä ja julkaistava kirjanpitonsa siten, että taloudellinen ja muu toiminta on eroteltu selkeämmin toisistaan esimerkiksi yhdistämällä kaikki taloudellinen toiminta samaan tuloskeskukseen direktiivin 2006/111/EY mukaisesti.

| (146) | Komissio pystyy IFP:n tuloskeskusten kirjanpitoa tarkasteltuaan vahvistamaan T & K-hankkeiden kustannukset sekä IFP:n omat varat toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, eli jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen ja kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien teknologian alalla sekä kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alalla.
  Taulukko 1









  (euroa) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Kulut | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Omat varat | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |
| Taseen alijäämä | [...]** | [...]** | [...]** | [...]** |

(146)

Komissio pystyy IFP:n tuloskeskusten kirjanpitoa tarkasteltuaan vahvistamaan T & K-hankkeiden kustannukset sekä IFP:n omat varat toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, eli jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen ja kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien teknologian alalla sekä kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alalla.

Taulukko 1

(euroa)

2003

2004

2005

2006

Kulut

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Omat varat

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

Taseen alijäämä

[...]**

[...]**

[...]**

[...]**

| (147) | Koska nämä tiedot osoittavat, että taseessa on alijäämää, voidaan todeta, ettei jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen ja kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien teknologian alan eikä kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alan kaupallista toimintaa rahoiteta täysin omista varoista eli ne saavat hyötyä valtion IFP:lle myöntämästä rahoituksesta. Tällöin muodostuu valtion varoilla rahoitettu valikoiva etu. |
| --- | --- |

(147)

Koska nämä tiedot osoittavat, että taseessa on alijäämää, voidaan todeta, ettei jalostuksen, petrokemian, GTL-polttoaineen ja kaasuöljyyn käytettävien kasviöljyesterien teknologian alan eikä kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alan kaupallista toimintaa rahoiteta täysin omista varoista eli ne saavat hyötyä valtion IFP:lle myöntämästä rahoituksesta. Tällöin muodostuu valtion varoilla rahoitettu valikoiva etu.

| (148) | Vuosien 2003–2006 kumuloitunut alijäämä kyseisten kahden markkinan osalta on näin ollen [alle 50 miljoonaa euroa] (15). Tämä on selvästi pienempi kuin UOP:n ilmoittama määrä. |
| --- | --- |

(148)

Vuosien 2003–2006 kumuloitunut alijäämä kyseisten kahden markkinan osalta on näin ollen [alle 50 miljoonaa euroa] (15). Tämä on selvästi pienempi kuin UOP:n ilmoittama määrä.

| (149) | IFP:n toiminta öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin alalla ansaitsee erityishuomiota. Komissio toteaa, että IFP:llä ja sen tytäryrityksellä Beicip-Franlabilla on kehittämissopimus, jota on muutettu 16 päivänä joulukuuta 2005 allekirjoitetulla ja 1 päivästä tammikuuta 2005 sovellettavalla lisäsopimuksella, ja jonka mukaan Beicip-Franlab korvaa IFP:lle kaikki sen Beicip-Franlabin toiminta-alalla tekemistä töistä – myös algoritmeihin, malleihin ja menetelmiin liittyvästä tutkimustyöstä – aiheutuneet kustannukset sekä niihin lisätyn lainmukaisen koron. Lisäksi komissio on tarkastanut Beicip-Franlabin IFP:lle vuosina 2003 ja 2004 maksamat korvaukset ja havainnut, että ne kattavat pitkälti kustannukset, jotka aiheutuvat IFP:n tytäryrityksensä toiminta-alalla, jolla sillä on yksinoikeus, tekemistä töistä. |
| --- | --- |

(149)

IFP:n toiminta öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin alalla ansaitsee erityishuomiota. Komissio toteaa, että IFP:llä ja sen tytäryrityksellä Beicip-Franlabilla on kehittämissopimus, jota on muutettu 16 päivänä joulukuuta 2005 allekirjoitetulla ja 1 päivästä tammikuuta 2005 sovellettavalla lisäsopimuksella, ja jonka mukaan Beicip-Franlab korvaa IFP:lle kaikki sen Beicip-Franlabin toiminta-alalla tekemistä töistä – myös algoritmeihin, malleihin ja menetelmiin liittyvästä tutkimustyöstä – aiheutuneet kustannukset sekä niihin lisätyn lainmukaisen koron. Lisäksi komissio on tarkastanut Beicip-Franlabin IFP:lle vuosina 2003 ja 2004 maksamat korvaukset ja havainnut, että ne kattavat pitkälti kustannukset, jotka aiheutuvat IFP:n tytäryrityksensä toiminta-alalla, jolla sillä on yksinoikeus, tekemistä töistä.

| (150) | Tämän vuoksi komissio voi todeta, että IFP:n ja Beicip-Franlabin työt rahoitetaan kokonaisuudessaan öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin markkinoilta saaduilla tuloilla. IFP:llä ja Beicip-Franlabilla ei siis ole kilpailuetua kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(150)

Tämän vuoksi komissio voi todeta, että IFP:n ja Beicip-Franlabin työt rahoitetaan kokonaisuudessaan öljykenttien hyödyntämisen ja öljyntuotannon tietokoneohjelmistojen alan konsultoinnin markkinoilta saaduilla tuloilla. IFP:llä ja Beicip-Franlabilla ei siis ole kilpailuetua kyseisillä markkinoilla.

7.1.3   Päätelmät tuen olemassaolosta

| (151) | Osa IFP:n toiminnasta ei kuulu sen muun kuin taloudellisen toiminnan piiriin, sillä sen tytäryritykset hyödyntävät sitä kaupallisesti. Komissio on todennut, että kyseisiä tytäryrityksiä ei voida pitää emoyhtiöstään riippumattomina toimijoina, sillä niiden toiminta kuuluu IFP:n kehittämisstrategiaan, ne ovat IFP:n määräysvallassa sekä juridisesti että tosiasiallisesti, yksinoikeussopimukset ovat osoituksena niiden vahvasta taloudellisesta integraatiosta ja IFP:llä ja sen tytäryrityksillä on kyseisten alojen toimijoiden mielestä yhteinen imago. |
| --- | --- |

(151)

Osa IFP:n toiminnasta ei kuulu sen muun kuin taloudellisen toiminnan piiriin, sillä sen tytäryritykset hyödyntävät sitä kaupallisesti. Komissio on todennut, että kyseisiä tytäryrityksiä ei voida pitää emoyhtiöstään riippumattomina toimijoina, sillä niiden toiminta kuuluu IFP:n kehittämisstrategiaan, ne ovat IFP:n määräysvallassa sekä juridisesti että tosiasiallisesti, yksinoikeussopimukset ovat osoituksena niiden vahvasta taloudellisesta integraatiosta ja IFP:llä ja sen tytäryrityksillä on kyseisten alojen toimijoiden mielestä yhteinen imago.

| (152) | IFP:llä on käytössään kaupallisessa toiminnassa (Beicip-Franlab -tytäryritystään lukuun ottamatta) julkista osarahoitusta, mikä on valikoiva etu, kun sitä on myönnetty ainoastaan yhdelle yritykselle. Tämä rahoitus tulee lisäksi valtiolta. |
| --- | --- |

(152)

IFP:llä on käytössään kaupallisessa toiminnassa (Beicip-Franlab -tytäryritystään lukuun ottamatta) julkista osarahoitusta, mikä on valikoiva etu, kun sitä on myönnetty ainoastaan yhdelle yritykselle. Tämä rahoitus tulee lisäksi valtiolta.

| (153) | Komissio katsoo, että Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla täyttyy myös muita tuen olemassaolon perusteita. |
| --- | --- |

(153)

Komissio katsoo, että Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla täyttyy myös muita tuen olemassaolon perusteita.

| (154) | Komissio arvioi, että kaikenlainen toiminnan rahoittaminen Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla vahvistaa IFP:n ja sen tytäryritysten kilpailuasemaa ja vääristää mahdollisesti kilpailua. |
| --- | --- |

(154)

Komissio arvioi, että kaikenlainen toiminnan rahoittaminen Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla vahvistaa IFP:n ja sen tytäryritysten kilpailuasemaa ja vääristää mahdollisesti kilpailua.

| (155) | Komissio huomioi Ranskan toimittamat ja Axensin huomautuksissaan toistamat tiedot, joilla pyritään osoittamaan, miten paljon – varsinkin alan muihin yrityksiin verrattuna – Axens rahoittaa tutkimusten lisäkustannuksia omista varoistaan. Komissio arvioi, ettei tutkimuskustannusten suuresta määrästä voida vetää sitä johtopäätöstä, ettei etua muodostuisi, sillä IFP:n kirjanpidon tarkastelussa on selkeästi ilmennyt alijäämä kustannusten ja varojen välillä Axensin toiminta-alalla. |
| --- | --- |

(155)

Komissio huomioi Ranskan toimittamat ja Axensin huomautuksissaan toistamat tiedot, joilla pyritään osoittamaan, miten paljon – varsinkin alan muihin yrityksiin verrattuna – Axens rahoittaa tutkimusten lisäkustannuksia omista varoistaan. Komissio arvioi, ettei tutkimuskustannusten suuresta määrästä voida vetää sitä johtopäätöstä, ettei etua muodostuisi, sillä IFP:n kirjanpidon tarkastelussa on selkeästi ilmennyt alijäämä kustannusten ja varojen välillä Axensin toiminta-alalla.

| (156) | Komissio ottaa huomioon IFP:n ja Prosernatin toiminta-aloja koskevat Ranskan huomautukset, joiden mukaan yhteistyö suurimmassa osassa öljyalan tutkimuksen ja kartoituksen hankkeita on avointa useille teollisuuskumppaneille ketään syrjimättä. Tietyt hankkeet kuuluvat silti IFP:n ja Prosernatin välisten yksinoikeussopimusten piiriin, jolloin yhteistyö muiden teollisuuskumppaneiden kanssa on tiukasti säänneltyä ja rajoitettua. Näin ollen Prosernat saa valikoivaa etua, joka rahoitetaan valtion varoilla. |
| --- | --- |

(156)

Komissio ottaa huomioon IFP:n ja Prosernatin toiminta-aloja koskevat Ranskan huomautukset, joiden mukaan yhteistyö suurimmassa osassa öljyalan tutkimuksen ja kartoituksen hankkeita on avointa useille teollisuuskumppaneille ketään syrjimättä. Tietyt hankkeet kuuluvat silti IFP:n ja Prosernatin välisten yksinoikeussopimusten piiriin, jolloin yhteistyö muiden teollisuuskumppaneiden kanssa on tiukasti säänneltyä ja rajoitettua. Näin ollen Prosernat saa valikoivaa etua, joka rahoitetaan valtion varoilla.

| (157) | Tällä kilpailun vääristymällä saattaa olla vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan, sillä kyseisten tytäryritysten toiminta-alojen markkinoilla on koko maailman kattavaa kilpailua. Jalostuksen ja petrokemian teknologiamarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja niillä on ollut kilpailua jo 1950-luvulta alkaen. IFP:n ja Axensin pääasialliset kilpailijat kyseisillä markkinoilla ovat UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe ja ConocoPhillips. IFP:n ja Axensin kilpailijoita kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla ovat kaasunkäsittelylaitteiden toimittajat, esimerkiksi KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE ja GPS, kaasunpuhdistukseen liittyvien lisenssien toimittajat, kuten UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos ja Huntsman, sekä rikkialan asiantuntijayritykset, esimerkiksi Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI ja CBI & TPA. |
| --- | --- |

(157)

Tällä kilpailun vääristymällä saattaa olla vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan, sillä kyseisten tytäryritysten toiminta-alojen markkinoilla on koko maailman kattavaa kilpailua. Jalostuksen ja petrokemian teknologiamarkkinat ovat maailmanlaajuiset ja niillä on ollut kilpailua jo 1950-luvulta alkaen. IFP:n ja Axensin pääasialliset kilpailijat kyseisillä markkinoilla ovat UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe ja ConocoPhillips. IFP:n ja Axensin kilpailijoita kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian markkinoilla ovat kaasunkäsittelylaitteiden toimittajat, esimerkiksi KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE ja GPS, kaasunpuhdistukseen liittyvien lisenssien toimittajat, kuten UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos ja Huntsman, sekä rikkialan asiantuntijayritykset, esimerkiksi Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI ja CBI & TPA.

| (158) | Tämän vuoksi komissio ei hyväksy Ranskan näkemystä, ettei IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin toimintaan annettu julkinen tuki täyttäisi kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(158)

Tämän vuoksi komissio ei hyväksy Ranskan näkemystä, ettei IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin toimintaan annettu julkinen tuki täyttäisi kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen edellytyksiä.

| (159) | Komissio toteaa, että se tarkastelee parhaillaan toisessa, erillisessä menettelyssä (NN 11/08) kysymystä siitä, aiheutuuko EPIC:n uudesta yhtiösäännöstä ja IFP:n mahdollisesti kyseisen yhtiösäännön ansiosta saamasta rajoittamattomasta valtiontakauksesta (38) ylimääräistä valtiontukea. Tämä menettely on erillinen erityisesti siksi, että EPIC:n uusi yhtiösääntö on vahvistettu suhteellisen hiljattain verrattuna tämän päätöksen puitteissa tarkasteltuihin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(159)

Komissio toteaa, että se tarkastelee parhaillaan toisessa, erillisessä menettelyssä (NN 11/08) kysymystä siitä, aiheutuuko EPIC:n uudesta yhtiösäännöstä ja IFP:n mahdollisesti kyseisen yhtiösäännön ansiosta saamasta rajoittamattomasta valtiontakauksesta (38) ylimääräistä valtiontukea. Tämä menettely on erillinen erityisesti siksi, että EPIC:n uusi yhtiösääntö on vahvistettu suhteellisen hiljattain verrattuna tämän päätöksen puitteissa tarkasteltuihin toimenpiteisiin.

7.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (160) | Komissio on osoittanut, että IFP ja sen tytäryritykset Axens ja Prosernat saavat valikoivan edun, joka rahoitetaan valtion varoista. Tämä etu johtuu siitä, ettei T & K-toimintaa kateta Axensin ja Prosernatin omilla varoilla niiden toiminta-aloilla. IFP:n T & K-kustannukset Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla katetaan ryhmän sisäisin tulonsiirroin, jotka on vahvistettu IFP:n ja Axensin sekä IFP:n ja Prosernatin välisissä yksinoikeussopimuksissa. Komissio arvion mukaan kyse on tuesta, koska IFP:llä on kaupallisia tytäryrityksiä, joiden kanssa se on tehnyt yksinoikeussopimuksia, eikä sopimuksissa taata, että Axens ja Prosernat kattavat IFP:n niiden lukuun tekemistä töistä johtuvat kustannukset kokonaisuudessaan. IFP:n ja Axensin väliset sopimukset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 ja IFP:n ja Prosernatin väliset sopimukset 1 päivänä tammikuuta 2002. |
| --- | --- |

(160)

Komissio on osoittanut, että IFP ja sen tytäryritykset Axens ja Prosernat saavat valikoivan edun, joka rahoitetaan valtion varoista. Tämä etu johtuu siitä, ettei T & K-toimintaa kateta Axensin ja Prosernatin omilla varoilla niiden toiminta-aloilla. IFP:n T & K-kustannukset Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla katetaan ryhmän sisäisin tulonsiirroin, jotka on vahvistettu IFP:n ja Axensin sekä IFP:n ja Prosernatin välisissä yksinoikeussopimuksissa. Komissio arvion mukaan kyse on tuesta, koska IFP:llä on kaupallisia tytäryrityksiä, joiden kanssa se on tehnyt yksinoikeussopimuksia, eikä sopimuksissa taata, että Axens ja Prosernat kattavat IFP:n niiden lukuun tekemistä töistä johtuvat kustannukset kokonaisuudessaan. IFP:n ja Axensin väliset sopimukset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 ja IFP:n ja Prosernatin väliset sopimukset 1 päivänä tammikuuta 2002.

| (161) | Komissio ottaa huomioon Ranskan huomautukset, joista on yhteenveto 4.1 jaksossa. Se tiedostaa, että Ranska katsoo ilmoittaneensa rakennetta ja sopimuksia koskevat muutokset pääpiirteissään komissiolle vuonna 2001. Se katsoo kuitenkin, että IFP:n kaupallisen toiminnan kehittäminen vuodesta 2001 tytäryritysten kautta on merkittävä seikka, joka vaikuttaa merkittävästi kaikkiin taloudellisiin ja juridisiin ennakkoanalyyseihin. Komissio pysyy siis edelleen tuen sääntöjenvastaisuutta koskevassa arviossaan, joka on esitetty menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2 kohdassa ja jonka mukaan kyseinen tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi vuonna 1998 tehdyn komission päätöksen voimassaolon päättymispäivästä eli 1 päivästä tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(161)

Komissio ottaa huomioon Ranskan huomautukset, joista on yhteenveto 4.1 jaksossa. Se tiedostaa, että Ranska katsoo ilmoittaneensa rakennetta ja sopimuksia koskevat muutokset pääpiirteissään komissiolle vuonna 2001. Se katsoo kuitenkin, että IFP:n kaupallisen toiminnan kehittäminen vuodesta 2001 tytäryritysten kautta on merkittävä seikka, joka vaikuttaa merkittävästi kaikkiin taloudellisiin ja juridisiin ennakkoanalyyseihin. Komissio pysyy siis edelleen tuen sääntöjenvastaisuutta koskevassa arviossaan, joka on esitetty menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 3.2 kohdassa ja jonka mukaan kyseinen tuki on katsottava sääntöjenvastaiseksi vuonna 1998 tehdyn komission päätöksen voimassaolon päättymispäivästä eli 1 päivästä tammikuuta 2003.

| (162) | Komissio ottaa huomioon Ranskan ja Axensin huomautukset tuensaajan perustellusta luottamuksesta Koska komissio kuitenkin katsoo tuonnempana, että IFP:lle ja sen tytäryrityksille myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille, sen ei ole tarpeen ottaa kantaa tähän kysymykseen. |
| --- | --- |

(162)

Komissio ottaa huomioon Ranskan ja Axensin huomautukset tuensaajan perustellusta luottamuksesta Koska komissio kuitenkin katsoo tuonnempana, että IFP:lle ja sen tytäryrityksille myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille, sen ei ole tarpeen ottaa kantaa tähän kysymykseen.

7.3   Tuen maksamisen keskeyttämistä koskeva välipäätös

| (163) | Komissio ei ole tehnyt UOP:n pyytämää päätöstä, jossa Ranskaa kehotettaisiin keskeyttämään sääntöjenvastaisen tuen maksaminen. Tämä johtuu toisaalta siitä, että IFP:lle myönnetty julkinen tuki muodostaa pääasiallisen rahoituslähteen muille toimille kuin IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin taloudelliselle toiminnalle, eli esimerkiksi koulutukselle, perustutkimukselle ja yhteistyössä toteutettavalle T & K-työlle sekä T & K-tulosten jakamiselle, jotka komissio katsoo periaatteessa muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi ja joiden osuus IFP:lle myönnetystä julkisesta tuesta on yli 90 prosenttia. Toisaalta komissio on arvioinut, ettei tällaista päätöstä tarvita, koska oli kohtuullista olettaa, että ainakin osa tuesta soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(163)

Komissio ei ole tehnyt UOP:n pyytämää päätöstä, jossa Ranskaa kehotettaisiin keskeyttämään sääntöjenvastaisen tuen maksaminen. Tämä johtuu toisaalta siitä, että IFP:lle myönnetty julkinen tuki muodostaa pääasiallisen rahoituslähteen muille toimille kuin IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin taloudelliselle toiminnalle, eli esimerkiksi koulutukselle, perustutkimukselle ja yhteistyössä toteutettavalle T & K-työlle sekä T & K-tulosten jakamiselle, jotka komissio katsoo periaatteessa muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi ja joiden osuus IFP:lle myönnetystä julkisesta tuesta on yli 90 prosenttia. Toisaalta komissio on arvioinut, ettei tällaista päätöstä tarvita, koska oli kohtuullista olettaa, että ainakin osa tuesta soveltuu yhteismarkkinoille.

7.4   Perusta tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden tarkastelulle

| (164) | Ennen kuin komissio tarkastelee vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettuja tutkimustyön vaiheita, sen on määritettävä, onko IFP:n toiminta, johon valtiontukea on annettu, todella tutkimus- ja kehitystyötä. Tässä komissio käyttää Frascati-käsikirjaa (39), jossa määritellään T & K-toiminta ja luokitellaan siihen kuuluvat toimet. |
| --- | --- |

(164)

Ennen kuin komissio tarkastelee vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettuja tutkimustyön vaiheita, sen on määritettävä, onko IFP:n toiminta, johon valtiontukea on annettu, todella tutkimus- ja kehitystyötä. Tässä komissio käyttää Frascati-käsikirjaa (39), jossa määritellään T & K-toiminta ja luokitellaan siihen kuuluvat toimet.

| (165) | Käsikirjassa esitetään kriteerit, joiden perusteella T & K voidaan erottaa muusta siihen liittyvästä tiede-, teknologia- ja teollisuustoiminnasta. Käsikirjan mukaan peruskriteeri on se, onko T & K merkittävällä tavalla uudenlaista ja poistetaanko sen avulla tieteellistä ja/tai teknologiaan liittyvää epävarmuutta. |
| --- | --- |

(165)

Käsikirjassa esitetään kriteerit, joiden perusteella T & K voidaan erottaa muusta siihen liittyvästä tiede-, teknologia- ja teollisuustoiminnasta. Käsikirjan mukaan peruskriteeri on se, onko T & K merkittävällä tavalla uudenlaista ja poistetaanko sen avulla tieteellistä ja/tai teknologiaan liittyvää epävarmuutta.

| (166) | Muita kriteerejä ovat erityisesti hankkeiden tavoitteet; se, ettei niissä tutkittavia ilmiöitä, rakenteita tai suhteita tunneta; jo hankittujen tietojen tai tekniikoiden uudenlainen soveltaminen; vahva todennäköisyys, että hankkeiden avulla saadaan ilmiöistä, suhteista tai käsittelyperiaatteista uutta (laajempaa ja syvempää) tietoa, joka kiinnostaa useampaa kuin yhtä yritystä; tulosten patentoitavuus; hankkeiden parissa työskentelevän henkilöstön tyyppi; käytetyt menetelmät; hankkeen päätelmien ja tulosten yleinen luonne ja mahdollisesti hankkeen luokittelu muihin toimintaluokkiin. |
| --- | --- |

(166)

Muita kriteerejä ovat erityisesti hankkeiden tavoitteet; se, ettei niissä tutkittavia ilmiöitä, rakenteita tai suhteita tunneta; jo hankittujen tietojen tai tekniikoiden uudenlainen soveltaminen; vahva todennäköisyys, että hankkeiden avulla saadaan ilmiöistä, suhteista tai käsittelyperiaatteista uutta (laajempaa ja syvempää) tietoa, joka kiinnostaa useampaa kuin yhtä yritystä; tulosten patentoitavuus; hankkeiden parissa työskentelevän henkilöstön tyyppi; käytetyt menetelmät; hankkeen päätelmien ja tulosten yleinen luonne ja mahdollisesti hankkeen luokittelu muihin toimintaluokkiin.

| (167) | Frascati-käsikirjan määritelmän mukaan T & K:n piiriin kuuluvat työt, joiden päätavoite on uusien teknisten parannusten tekeminen tuotteeseen tai prosessiin. Jos taas tuote, prosessi tai lähestymistapa on suurelta osin jo vakiintunut ja jos päätavoitteena on käyttömahdollisuuksien löytäminen, tuotantoa edeltävien suunnitelmien laatiminen ja tuotanto- tai valvontajärjestelmän toimivuuden varmistaminen, kyse ei ole T & K:sta. |
| --- | --- |

(167)

Frascati-käsikirjan määritelmän mukaan T & K:n piiriin kuuluvat työt, joiden päätavoite on uusien teknisten parannusten tekeminen tuotteeseen tai prosessiin. Jos taas tuote, prosessi tai lähestymistapa on suurelta osin jo vakiintunut ja jos päätavoitteena on käyttömahdollisuuksien löytäminen, tuotantoa edeltävien suunnitelmien laatiminen ja tuotanto- tai valvontajärjestelmän toimivuuden varmistaminen, kyse ei ole T & K:sta.

| (168) | Komissio toteaa, että IFP:n yhteistyö Axensin kanssa koskee uusien, kustannuksiltaan vähäisempien ja ympäristöystävällisten prosessien ja tuotteiden (katalyytit, adsorbentit) kehittämistä polttoaineiden ja petrokemiallisten välituotteiden tuotantoa varten kaikista mahdollisista hiilen lähteistä. Samoin komissio toteaa, että IFP:n yhteistyö Prosernatin kanssa koskee uusien maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston prosessien ja laitteiden kehittämistä. |
| --- | --- |

(168)

Komissio toteaa, että IFP:n yhteistyö Axensin kanssa koskee uusien, kustannuksiltaan vähäisempien ja ympäristöystävällisten prosessien ja tuotteiden (katalyytit, adsorbentit) kehittämistä polttoaineiden ja petrokemiallisten välituotteiden tuotantoa varten kaikista mahdollisista hiilen lähteistä. Samoin komissio toteaa, että IFP:n yhteistyö Prosernatin kanssa koskee uusien maakaasun käsittelyn ja rikinpoiston prosessien ja laitteiden kehittämistä.

| (169) | Hankkeissa on siis uutta prosessien tai tuotteiden osatekijät, suhteet ja/tai ominaispiirteet. Kaikista hankkeista yksilöidään haasteet. IFP on esimerkiksi toteuttanut hankkeen, jonka tarkoituksena oli kehittää uusi korkeaoktaanisten parafiiniperustaisten polttoaineiden tuotantoprosessi aiemmin käsiteltyjä raskaammille kuormituksille, jolloin sekoitetusta bensiinistä voitaisiin vähentää aromaattisten yhdisteiden pitoisuutta. |
| --- | --- |

(169)

Hankkeissa on siis uutta prosessien tai tuotteiden osatekijät, suhteet ja/tai ominaispiirteet. Kaikista hankkeista yksilöidään haasteet. IFP on esimerkiksi toteuttanut hankkeen, jonka tarkoituksena oli kehittää uusi korkeaoktaanisten parafiiniperustaisten polttoaineiden tuotantoprosessi aiemmin käsiteltyjä raskaammille kuormituksille, jolloin sekoitetusta bensiinistä voitaisiin vähentää aromaattisten yhdisteiden pitoisuutta.

| (170) | Lisäksi komissio ottaa huomioon, että töillä, joihin julkista tukea annettiin, valmistellaan prosessien ja tuotteiden hyväksyntää. Se toteaa, että hankkeista saadut tulokset ovat vaikutukseltaan laajat ja ne on patentoitu, niiden parissa työskentelee pääasiassa tutkijoita ja teknikoita ja käytetyt menetelmät perustuvat kokeisiin, tulkintaan ja mallintamiseen. Komissio on myös havainnut, että samantyyppiset alan muiden toimijoiden toteuttamat toimet luokitellaan tavallisesti tutkimustoiminnaksi (40). |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi komissio ottaa huomioon, että töillä, joihin julkista tukea annettiin, valmistellaan prosessien ja tuotteiden hyväksyntää. Se toteaa, että hankkeista saadut tulokset ovat vaikutukseltaan laajat ja ne on patentoitu, niiden parissa työskentelee pääasiassa tutkijoita ja teknikoita ja käytetyt menetelmät perustuvat kokeisiin, tulkintaan ja mallintamiseen. Komissio on myös havainnut, että samantyyppiset alan muiden toimijoiden toteuttamat toimet luokitellaan tavallisesti tutkimustoiminnaksi (40).

| (171) | Komissio ei voi hyväksyä kantelun tekijän kantaa, ettei tässä menettelyssä käsiteltäviä toimia voitaisi katsoa T & K-toiminnaksi. Se arvioi, että IFP:n yhteistyössä tytäryritystensä kanssa toteuttama toiminta nimenomaan kuuluu T & K:n piiriin. |
| --- | --- |

(171)

Komissio ei voi hyväksyä kantelun tekijän kantaa, ettei tässä menettelyssä käsiteltäviä toimia voitaisi katsoa T & K-toiminnaksi. Se arvioi, että IFP:n yhteistyössä tytäryritystensä kanssa toteuttama toiminta nimenomaan kuuluu T & K:n piiriin.

| (172) | Koska kyseessä on T & K-työhön myönnetty valtiontuki, sääntöjenmukaisuuden tutkimisessa sovelletaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia sääntöjä. Koska tuki, joka perustuu siihen, että IFP:llä on tytäryrityksiä, joiden kanssa se on tehnyt yksinoikeussopimuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana, katsotaan sääntöjenvastaiseksi 1 päivästä tammikuuta 2003, tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan vuoden 1996 T & K-puitteiden sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(172)

Koska kyseessä on T & K-työhön myönnetty valtiontuki, sääntöjenmukaisuuden tutkimisessa sovelletaan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevia sääntöjä. Koska tuki, joka perustuu siihen, että IFP:llä on tytäryrityksiä, joiden kanssa se on tehnyt yksinoikeussopimuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisenä aikana, katsotaan sääntöjenvastaiseksi 1 päivästä tammikuuta 2003, tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan vuoden 1996 T & K-puitteiden sääntöjen perusteella.

7.5   Tuen soveltuvuus

7.5.1   Tutkimuksen vaiheet

| (173) | Vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määritellään teollinen tutkimus ja kilpailua edeltävä kehittämistoiminta:






  a) | teollisella tutkimuksella tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon saamiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, ”joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, menetelmät tai palvelut paranevat huomattavasti” ja |
| --- | --- | --- |

(173)

Vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määritellään teollinen tutkimus ja kilpailua edeltävä kehittämistoiminta:

a)

teollisella tutkimuksella tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon saamiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, ”joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, menetelmät tai palvelut paranevat huomattavasti” ja

| b) | kilpailua edeltävällä kehittämistoiminnalla tarkoitetaan ”teollisen tutkimuksen tulosten konkretisointia uusien, muutettujen tai paranneltujen tuotteiden, menetelmien tai palveluiden hankkeissa, luonnoksissa tai piirustuksissa, jos ne on tarkoitettu myytäviksi tai käytettäviksi, mukaan lukien ensimmäisen prototyypin luominen, jota ei voi käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi se voi myös käsittää muiden tuotteiden, menetelmien tai palveluiden käsitteellisen määrittelyn ja piirustukset sekä alustavat esittelyhankkeet ja kokeiluhankkeet, edellyttäen että näitä hankkeita ei voida muuntaa teollisiksi sovellutuksiksi tai kaupalliseen tarkoitukseen tai käyttää teollisina sovellutuksina tai kaupallisessa tarkoituksessa. Niihin eivät kuulu tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin tehdyt rutiiniluonteiset muutokset tai tietyn aikavälin kuluessa tehdyt muutokset, vaikka näissä muutoksissa esiintyisi parannuksia”. |
| --- | --- |

b)

kilpailua edeltävällä kehittämistoiminnalla tarkoitetaan ”teollisen tutkimuksen tulosten konkretisointia uusien, muutettujen tai paranneltujen tuotteiden, menetelmien tai palveluiden hankkeissa, luonnoksissa tai piirustuksissa, jos ne on tarkoitettu myytäviksi tai käytettäviksi, mukaan lukien ensimmäisen prototyypin luominen, jota ei voi käyttää kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi se voi myös käsittää muiden tuotteiden, menetelmien tai palveluiden käsitteellisen määrittelyn ja piirustukset sekä alustavat esittelyhankkeet ja kokeiluhankkeet, edellyttäen että näitä hankkeita ei voida muuntaa teollisiksi sovellutuksiksi tai kaupalliseen tarkoitukseen tai käyttää teollisina sovellutuksina tai kaupallisessa tarkoituksessa. Niihin eivät kuulu tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, olemassa oleviin palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin tehdyt rutiiniluonteiset muutokset tai tietyn aikavälin kuluessa tehdyt muutokset, vaikka näissä muutoksissa esiintyisi parannuksia”.

| (174) | Komissio on tutkinut IFP:n ja Axensin teollista tutkimusta koskevassa sopimuksessa mainitut työvaiheet ja töiden jakautumisen sekä Ranskan toimittamat täydelliset luettelot vuosina 2003–2006 toteutetuista hankkeista ja niiden selitykset. |
| --- | --- |

(174)

Komissio on tutkinut IFP:n ja Axensin teollista tutkimusta koskevassa sopimuksessa mainitut työvaiheet ja töiden jakautumisen sekä Ranskan toimittamat täydelliset luettelot vuosina 2003–2006 toteutetuista hankkeista ja niiden selitykset.

| (175) | IFP tekee tutkimustöitä. Niiden tarkoituksena on varmistaa synteesimenetelmien toteutettavuus, ja ne vastaavat kannattavuustutkimuksia, joilla valmistellaan vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettua teollista tutkimusta.






  a) | Katalyytin osalta usein jauheen muodossa olevat näytteet pienistä (noin gramman suuruisista) määristä preparoidaan ja testataan kemiallisten reaktioiden tutkimiseksi. Tämän vaiheen ansiosta voidaan laatia toimintasuositus sellaisen näytekatalyytin valmistamiseksi, joka toimii tai on valikoiva tutkitulla tavalla. |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP tekee tutkimustöitä. Niiden tarkoituksena on varmistaa synteesimenetelmien toteutettavuus, ja ne vastaavat kannattavuustutkimuksia, joilla valmistellaan vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettua teollista tutkimusta.

a)

Katalyytin osalta usein jauheen muodossa olevat näytteet pienistä (noin gramman suuruisista) määristä preparoidaan ja testataan kemiallisten reaktioiden tutkimiseksi. Tämän vaiheen ansiosta voidaan laatia toimintasuositus sellaisen näytekatalyytin valmistamiseksi, joka toimii tai on valikoiva tutkitulla tavalla.

| b) | Teknologian tai prosessin osalta toteutettavuus todetaan digitaalisella simulaatiolla, kaaviotutkimuksilla ja käsitteellisillä testauksilla. |
| --- | --- |

b)

Teknologian tai prosessin osalta toteutettavuus todetaan digitaalisella simulaatiolla, kaaviotutkimuksilla ja käsitteellisillä testauksilla.

| (176) | Lisäksi tarkastellaan alustavasti patentteihin liittyvää tilannetta, jotta varmistetaan, että tutkimus on luonteeltaan innovatiivista. Tämän jälkeen IFP esittää tytäryritykselleen tieteelliset ja tekniset asiakirjat, joiden perusteella tytäryritys voi käyttää etuosto-oikeuttaan. |
| --- | --- |

(176)

Lisäksi tarkastellaan alustavasti patentteihin liittyvää tilannetta, jotta varmistetaan, että tutkimus on luonteeltaan innovatiivista. Tämän jälkeen IFP esittää tytäryritykselleen tieteelliset ja tekniset asiakirjat, joiden perusteella tytäryritys voi käyttää etuosto-oikeuttaan.

| (177) | Jos Axens haluaa asiakirjojen perusteella jatkaa tutkimusta, IFP aloittaa teollisen tutkimuksen, joiden tarkoituksena on ”saada uutta tietoa tai täydentää entistä, jolloin voidaan kehittää uusia prosesseja, tuotteita tai tekniikoita tai täydentää entisiä” (41) Tässä vaiheessa tutkitaan uusia synteesimenetelmiä tai niiden täydentämistä mittakaavassa, joka ei vielä vastaa teollista. Komission arvion mukaan tarkoituksena on konseptien validointi, joka on osa vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettua teollista tutkimusta.






  a) | Katalyytin osalta tässä vaiheessa testataan uusia synteesimenetelmiä. Tutkimustyössä aikaan saatu valmiste testataan noin kilogramman erissä; tämä mittakaavamuutos aiheuttaa yleensä muutoksia rakenteeseen ja ominaisuuksiin. Katalyytin päästö kartoitetaan ja analysoidaan yksityiskohtaisesti ja inhibiittoriyhdisteiden ja myrkkyjen vaikutukset tutkitaan. |
| --- | --- | --- |

(177)

Jos Axens haluaa asiakirjojen perusteella jatkaa tutkimusta, IFP aloittaa teollisen tutkimuksen, joiden tarkoituksena on ”saada uutta tietoa tai täydentää entistä, jolloin voidaan kehittää uusia prosesseja, tuotteita tai tekniikoita tai täydentää entisiä” (41) Tässä vaiheessa tutkitaan uusia synteesimenetelmiä tai niiden täydentämistä mittakaavassa, joka ei vielä vastaa teollista. Komission arvion mukaan tarkoituksena on konseptien validointi, joka on osa vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitettua teollista tutkimusta.

a)

Katalyytin osalta tässä vaiheessa testataan uusia synteesimenetelmiä. Tutkimustyössä aikaan saatu valmiste testataan noin kilogramman erissä; tämä mittakaavamuutos aiheuttaa yleensä muutoksia rakenteeseen ja ominaisuuksiin. Katalyytin päästö kartoitetaan ja analysoidaan yksityiskohtaisesti ja inhibiittoriyhdisteiden ja myrkkyjen vaikutukset tutkitaan.

| b) | Prosessien teollisessa tutkimuksessa on tarkoitus tutkia teknologian peruselementtejä, katalyytin valmistuksen soveltuvia olosuhteita ja reaktiojärjestelmän mitoitusta. Tuloksen kartoituksen perusteella laaditaan digitaalinen malli. |
| --- | --- |

b)

Prosessien teollisessa tutkimuksessa on tarkoitus tutkia teknologian peruselementtejä, katalyytin valmistuksen soveltuvia olosuhteita ja reaktiojärjestelmän mitoitusta. Tuloksen kartoituksen perusteella laaditaan digitaalinen malli.

| (178) | Saatuaan teollisen tutkimuksen päätökseen IFP toimittaa tytäryritykselleen katalyyttiä tai prosessia koskevat asiakirjat. Axens päättää tässä vaiheessa mahdollisesti jatkaa kehittämistä kilpailua edeltävän tutkimuksen muodossa valmistellakseen teollista käyttöönottoa. Tähän vaiheeseen kuuluvat johdanto-osan 177 kappaleessa kuvatun tuotantoketjun kannalta edustavien prototyyppien testaus ja vahvistus.






  a) | Katalyytin osalta valmistetaan testierä, joka vastaa teollista määrää, mukauttamalla teollisen tutkimuksen vaiheeseen tarkoitettuja toimintatapoja. Mukautuksen yhteydessä voidaan tarvittaessa vielä muuttaa raaka-aineita kustannus-, hygienia-, turvallisuus- tai ympäristösyistä. Prototyyppejä testataan viitekuormituksella ja muutetaan siten, että tulos vastaa toivottua. Katalyytin suorituksen kartoitusta täydennetään testein. Vasta tässä vaiheessa lopetetaan analysaattoreiden ja laitteiden valinta. |
| --- | --- | --- |

(178)

Saatuaan teollisen tutkimuksen päätökseen IFP toimittaa tytäryritykselleen katalyyttiä tai prosessia koskevat asiakirjat. Axens päättää tässä vaiheessa mahdollisesti jatkaa kehittämistä kilpailua edeltävän tutkimuksen muodossa valmistellakseen teollista käyttöönottoa. Tähän vaiheeseen kuuluvat johdanto-osan 177 kappaleessa kuvatun tuotantoketjun kannalta edustavien prototyyppien testaus ja vahvistus.

a)

Katalyytin osalta valmistetaan testierä, joka vastaa teollista määrää, mukauttamalla teollisen tutkimuksen vaiheeseen tarkoitettuja toimintatapoja. Mukautuksen yhteydessä voidaan tarvittaessa vielä muuttaa raaka-aineita kustannus-, hygienia-, turvallisuus- tai ympäristösyistä. Prototyyppejä testataan viitekuormituksella ja muutetaan siten, että tulos vastaa toivottua. Katalyytin suorituksen kartoitusta täydennetään testein. Vasta tässä vaiheessa lopetetaan analysaattoreiden ja laitteiden valinta.

| b) | Prosesseille tehdään riskianalyysi. Niistä tai niiden yhdistelmistä laaditaan teolliset kaaviot ja ne vahvistetaan asiakirjassa, jossa vahvistetaan eri tapahtumien kulku. |
| --- | --- |

b)

Prosesseille tehdään riskianalyysi. Niistä tai niiden yhdistelmistä laaditaan teolliset kaaviot ja ne vahvistetaan asiakirjassa, jossa vahvistetaan eri tapahtumien kulku.

| (179) | Lisäksi nimetään asiantuntijakomitea, joka määrittää ja vahvistaa hyväksytyt tuotteen tai prosessin vaiheet. Hyväksymisen yhteydessä varmistetaan, että ympäristö- ja turvallisuusvaatimukset on otettu huomioon – vasta tämän jälkeen tehdään päätös prosessin ja/tai tuotteen markkinoille tuomisesta – ja että prosessi ja/tai tuote voidaan ottaa teolliseen ensikäyttöön (42). Töiden yhteydessä kehitettyjä tuotteita tai prosesseja markkinoidaan vasta niiden hyväksymisen jälkeen eikä niitä oteta teollinen ensikäyttöön vielä tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(179)

Lisäksi nimetään asiantuntijakomitea, joka määrittää ja vahvistaa hyväksytyt tuotteen tai prosessin vaiheet. Hyväksymisen yhteydessä varmistetaan, että ympäristö- ja turvallisuusvaatimukset on otettu huomioon – vasta tämän jälkeen tehdään päätös prosessin ja/tai tuotteen markkinoille tuomisesta – ja että prosessi ja/tai tuote voidaan ottaa teolliseen ensikäyttöön (42). Töiden yhteydessä kehitettyjä tuotteita tai prosesseja markkinoidaan vasta niiden hyväksymisen jälkeen eikä niitä oteta teollinen ensikäyttöön vielä tässä vaiheessa.

| (180) | Komissio arvioi, ettei kyseisiä töitä voida verrata teollisen valmistusketjun rutiinitoimiin, varsinkaan siksi, että ne eivät kuulu teolliseen hyödyntämiseen. Se katsoo, että kyse on vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitetusta kilpailua edeltävästä kehittämistoiminnasta. Se ottaa huomioon, että Axens rahoittaa näistä töistä aiheutuvat kustannukset kokonaisuudessaan omista varoistaan. |
| --- | --- |

(180)

Komissio arvioi, ettei kyseisiä töitä voida verrata teollisen valmistusketjun rutiinitoimiin, varsinkaan siksi, että ne eivät kuulu teolliseen hyödyntämiseen. Se katsoo, että kyse on vuoden 1996 T & K-puitteissa tarkoitetusta kilpailua edeltävästä kehittämistoiminnasta. Se ottaa huomioon, että Axens rahoittaa näistä töistä aiheutuvat kustannukset kokonaisuudessaan omista varoistaan.

| (181) | Komissio on havainnut, että IFP:n ja sen Prosernat-tytäryrityksen välistä työn sykliä ja jakoa hallinnoidaan teollista tutkimusta koskevalla sopimuksella, joka noudattaa kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alalla samaa mallia kuin IFP:n ja Axensin välinen teollista tutkimusta koskeva sopimus. Tämän vahvistavat Ranskan toimittamat täydelliset luettelot vuosina 2003–2006 toteutetuista hankkeista ja niiden selitykset. |
| --- | --- |

(181)

Komissio on havainnut, että IFP:n ja sen Prosernat-tytäryrityksen välistä työn sykliä ja jakoa hallinnoidaan teollista tutkimusta koskevalla sopimuksella, joka noudattaa kaasun käsittelyn ja rikinpoiston teknologian alalla samaa mallia kuin IFP:n ja Axensin välinen teollista tutkimusta koskeva sopimus. Tämän vahvistavat Ranskan toimittamat täydelliset luettelot vuosina 2003–2006 toteutetuista hankkeista ja niiden selitykset.

| (182) | Komissio arvioi tämän vuoksi, että toiminta, jota rahoitetaan valtion varoin, noudattaa vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määritettyjä tutkimusvaiheita. Tytäryritykset rahoittavat lähinnä markkinoita olevan toiminnan eli kilpailua edeltävän ja kaupallisen kehittämisen kokoisuudessaan markkinoilta saaduilla varoilla, ja julkista rahoitusta annetaan ainoastaan teollisen tutkimuksen vaiheessa. Komissio ei voi tämän vuoksi yhtyä UOP:n käsitykseen, jonka mukaan IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin taloudelliseen toimintaan annettu valtiontuki olisi toimintatukea. |
| --- | --- |

(182)

Komissio arvioi tämän vuoksi, että toiminta, jota rahoitetaan valtion varoin, noudattaa vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä I määritettyjä tutkimusvaiheita. Tytäryritykset rahoittavat lähinnä markkinoita olevan toiminnan eli kilpailua edeltävän ja kaupallisen kehittämisen kokoisuudessaan markkinoilta saaduilla varoilla, ja julkista rahoitusta annetaan ainoastaan teollisen tutkimuksen vaiheessa. Komissio ei voi tämän vuoksi yhtyä UOP:n käsitykseen, jonka mukaan IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin taloudelliseen toimintaan annettu valtiontuki olisi toimintatukea.

7.5.2   Tukikelpoiset kustannukset

| (183) | Vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II määritellään menot, jotka voidaan ottaa huomioon laskettaessa tutkimus- ja kehittämistuen intensiteettiä:






  — | henkilöstömenot (tutkijat, teknikot ja muu yksinomaan tutkimustoimintaa avustava henkilöstö), |
| --- | --- | --- |

(183)

Vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II määritellään menot, jotka voidaan ottaa huomioon laskettaessa tutkimus- ja kehittämistuen intensiteettiä:

—

henkilöstömenot (tutkijat, teknikot ja muu yksinomaan tutkimustoimintaa avustava henkilöstö),

| — | yksinomaan pysyvässä (lukuun ottamatta kaupallisista syistä aiheutuneita keskeytyksiä) tutkimustoiminnassa käytetyistä välineistä, materiaaleista sekä maa-alueista ja tiloista aiheutuneet kustannukset, |
| --- | --- |

—

yksinomaan pysyvässä (lukuun ottamatta kaupallisista syistä aiheutuneita keskeytyksiä) tutkimustoiminnassa käytetyistä välineistä, materiaaleista sekä maa-alueista ja tiloista aiheutuneet kustannukset,

| — | yksinomaan tutkimustoiminnassa, mukaan lukien ulkopuolisista lähteistä ostettu tutkimustieto, tekninen tietämys, patentit jne., käytetyn konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, |
| --- | --- |

—

yksinomaan tutkimustoiminnassa, mukaan lukien ulkopuolisista lähteistä ostettu tutkimustieto, tekninen tietämys, patentit jne., käytetyn konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset,

| — | tutkimustoiminnasta suoraan aiheutuvat yleiset lisäkulut, |
| --- | --- |

—

tutkimustoiminnasta suoraan aiheutuvat yleiset lisäkulut,

| — | muut käyttökustannukset (esimerkiksi materiaalien, tarvikkeiden ja muiden vastaavien tuotteiden kustannukset), jotka aiheutuvat suoraan tutkimustoiminnasta. |
| --- | --- |

—

muut käyttökustannukset (esimerkiksi materiaalien, tarvikkeiden ja muiden vastaavien tuotteiden kustannukset), jotka aiheutuvat suoraan tutkimustoiminnasta.

| (184) | Lisäksi vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II todetaan, että jos kustannuksia aiheutuu myös muusta toiminnasta, erityisesti muista tutkimus- ja kehittämistöistä, ne on jaettava tukea saaneen tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja muun toiminnan kesken. |
| --- | --- |

(184)

Lisäksi vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II todetaan, että jos kustannuksia aiheutuu myös muusta toiminnasta, erityisesti muista tutkimus- ja kehittämistöistä, ne on jaettava tukea saaneen tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja muun toiminnan kesken.

| (185) | Komissio ottaa toisaalta huomioon, että hankkeisiin suoraan liittyvät kustannukset koskevat alihankintaa, matkoja, vakuutuksia, asiakirjoja, hankintoja ja tarvikkeita. Ne vastaavat neuvontapalveluiden ja vastaavien kustannuksia, ylimääräisiä yleiskuluja ja muita toimintakuluja. Komissio toteaa, että nämä kulut johtuvat suoraan ja yksinomaan tutkimustoiminnasta. |
| --- | --- |

(185)

Komissio ottaa toisaalta huomioon, että hankkeisiin suoraan liittyvät kustannukset koskevat alihankintaa, matkoja, vakuutuksia, asiakirjoja, hankintoja ja tarvikkeita. Ne vastaavat neuvontapalveluiden ja vastaavien kustannuksia, ylimääräisiä yleiskuluja ja muita toimintakuluja. Komissio toteaa, että nämä kulut johtuvat suoraan ja yksinomaan tutkimustoiminnasta.

| (186) | Toisaalta komissio toteaa, että muut hankkeisiin liittyvät kulut koskevat henkilöstömenoja, aineelliseen ja aineettomaan käyttöomaisuuteen liittyviä lyhennyksiä sekä muita yleiskustannuksia. Ne vastaavat henkilöstömenoja, laitteista, materiaaleista ja tiloista aiheutuneita kustannuksia ja ylimääräisiä yleiskuluja. Nämä kustannukset johtuvat suoraan tutkimustoiminnasta ja jakautuvat eri tutkimushankkeiden kesken sen mukaan, miten paljon henkilöstö käyttää aikaa kuhunkin hankkeeseen. |
| --- | --- |

(186)

Toisaalta komissio toteaa, että muut hankkeisiin liittyvät kulut koskevat henkilöstömenoja, aineelliseen ja aineettomaan käyttöomaisuuteen liittyviä lyhennyksiä sekä muita yleiskustannuksia. Ne vastaavat henkilöstömenoja, laitteista, materiaaleista ja tiloista aiheutuneita kustannuksia ja ylimääräisiä yleiskuluja. Nämä kustannukset johtuvat suoraan tutkimustoiminnasta ja jakautuvat eri tutkimushankkeiden kesken sen mukaan, miten paljon henkilöstö käyttää aikaa kuhunkin hankkeeseen.

| (187) | Horisontaalisten T & K-hankkeiden kustannuksia, jotka liittyvät muissa T & K-hankkeissa käytettyihin menetelmiin ja laitteisiin, voidaan verrata ylimääräisiin yleiskuluihin, jotka johtuvat suoraan tutkimustoiminnasta. Näiden horisontaalisten hankkeiden kustannukset kohdennetaan suhteessa kunkin T & K-hankkeen kustannuksiin. Komissio katsoo, että käytetyt kohdentamismenetelmät ovat asianmukaiset. |
| --- | --- |

(187)

Horisontaalisten T & K-hankkeiden kustannuksia, jotka liittyvät muissa T & K-hankkeissa käytettyihin menetelmiin ja laitteisiin, voidaan verrata ylimääräisiin yleiskuluihin, jotka johtuvat suoraan tutkimustoiminnasta. Näiden horisontaalisten hankkeiden kustannukset kohdennetaan suhteessa kunkin T & K-hankkeen kustannuksiin. Komissio katsoo, että käytetyt kohdentamismenetelmät ovat asianmukaiset.

| (188) | Komissio toteaa, että hankkeiden kustannukset ovat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II määriteltyjä tukikelpoisia menoja. |
| --- | --- |

(188)

Komissio toteaa, että hankkeiden kustannukset ovat vuoden 1996 T & K-puitteiden liitteessä II määriteltyjä tukikelpoisia menoja.

7.5.3   Tuen intensiteetti

| (189) | Vuoden 1996 T & K-puitteiden 5.4 kohdan mukaan teollista tutkimustoimintaa valmistavien teknisten kannattavuustutkimusten sallittu enimmäismäärä on 75 prosenttia. Puitteiden 5.3 kohdan mukaan teollisille tutkimushankkeille myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. Puitteiden 5.5 kohdan mukaan kilpailua edeltäville kehittämishankkeille myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia. Puitteiden 5.9 kohdassa todetaan, että sellaisen tutkimus- ja kehittämistoiminnan, joka kattaa samanaikaisesti teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän toiminnan, hyväksyttävä tuen intensiteetti on enintään näille tutkimustyypeille sallittujen tuen intensiteettien painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(189)

Vuoden 1996 T & K-puitteiden 5.4 kohdan mukaan teollista tutkimustoimintaa valmistavien teknisten kannattavuustutkimusten sallittu enimmäismäärä on 75 prosenttia. Puitteiden 5.3 kohdan mukaan teollisille tutkimushankkeille myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. Puitteiden 5.5 kohdan mukaan kilpailua edeltäville kehittämishankkeille myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia. Puitteiden 5.9 kohdassa todetaan, että sellaisen tutkimus- ja kehittämistoiminnan, joka kattaa samanaikaisesti teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän toiminnan, hyväksyttävä tuen intensiteetti on enintään näille tutkimustyypeille sallittujen tuen intensiteettien painotettu keskiarvo.

| (190) | Komissio toteaa, että IFP on rahoittanut vuosina 2003–2006 omista varoistaan ja ilman valtion taloudellista tukea yli 50 prosenttia teknisten kannattavuustutkimustensa ja teollisen tutkimuksensa kustannuksista tytäryritystensä maksamien korvausten ansiosta. Komissio toteaa, että hyväksyttävä intensiteetti voi olla yli 50 prosenttia, jos otetaan huomioon teknisten kannattavuustutkimusten osuus, jonka osalta tuen intensiteetti voi olla 75 prosenttia. Komissio on laatinut seuraavan taulukon sellaisten luetteloiden perusteella, joissa ilmoitettiin vuotuiset kustannukset hankkeittain ja tutkimusvaiheittain, sekä IFP:n varaselvityksen perusteella. Komissio on noudattanut varovaista lähestymistapaa ja ottanut huomioon kaikki asiaan suoraan tai välillisesti liittyvät kustannukset (43) toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, ja jättänyt pois kaikki muut kuin Axensin ja Prosernatin maksamat tuotteet (44).
  Taulukko 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toteutettujen hankkeiden vuotuinen määrä (45) |
| Toiminta-ala IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Toiminta-ala IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Yhteensä | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Teknisten kannattavuustutkimusten vuotuiset kustannukset (euroa) |
| Toiminta-ala IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Toiminta-ala IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Yhteensä | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Teollisen tutkimuksen vuotuiset kustannukset (euroa) |
| Toiminta-ala IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Toiminta-ala IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Yhteensä | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Omat varat (euroa) |
| Määrä | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Vuotuinen valtiontuki (euroa) |
| Määrä | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intensiteetti | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Sallittu enimmäisintensiteetti (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Komissio toteaa, että IFP on rahoittanut vuosina 2003–2006 omista varoistaan ja ilman valtion taloudellista tukea yli 50 prosenttia teknisten kannattavuustutkimustensa ja teollisen tutkimuksensa kustannuksista tytäryritystensä maksamien korvausten ansiosta. Komissio toteaa, että hyväksyttävä intensiteetti voi olla yli 50 prosenttia, jos otetaan huomioon teknisten kannattavuustutkimusten osuus, jonka osalta tuen intensiteetti voi olla 75 prosenttia. Komissio on laatinut seuraavan taulukon sellaisten luetteloiden perusteella, joissa ilmoitettiin vuotuiset kustannukset hankkeittain ja tutkimusvaiheittain, sekä IFP:n varaselvityksen perusteella. Komissio on noudattanut varovaista lähestymistapaa ja ottanut huomioon kaikki asiaan suoraan tai välillisesti liittyvät kustannukset (43) toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, ja jättänyt pois kaikki muut kuin Axensin ja Prosernatin maksamat tuotteet (44).

Taulukko 2

2003

2004

2005

2006

Toteutettujen hankkeiden vuotuinen määrä (45)

Toiminta-ala IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Toiminta-ala IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Yhteensä

48

54

55

68

Teknisten kannattavuustutkimusten vuotuiset kustannukset (euroa)

Toiminta-ala IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Toiminta-ala IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Yhteensä

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Teollisen tutkimuksen vuotuiset kustannukset (euroa)

Toiminta-ala IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Toiminta-ala IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Yhteensä

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Omat varat (euroa)

Määrä

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Vuotuinen valtiontuki (euroa)

Määrä

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intensiteetti

41 %

37 %

21 %

20 %

Sallittu enimmäisintensiteetti (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Komissio ottaa myös huomioon, että omien varojen osuus IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustoiminnassa saattaa olla suurempi, jos otetaan huomioon kilpailua edeltävä kehittäminen, jolle annettavan tuen intensiteetti voi olla 25 prosenttia. Axens ja Prosernat rahoittavat kilpailua edeltävän kehittämistyön kokonaisuudessaan omista varoistaan ilman valtion tai IFP:n taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(191)

Komissio ottaa myös huomioon, että omien varojen osuus IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustoiminnassa saattaa olla suurempi, jos otetaan huomioon kilpailua edeltävä kehittäminen, jolle annettavan tuen intensiteetti voi olla 25 prosenttia. Axens ja Prosernat rahoittavat kilpailua edeltävän kehittämistyön kokonaisuudessaan omista varoistaan ilman valtion tai IFP:n taloudellista tukea.

| (192) | Komissio on tarkastanut vuosina 2003–2006 toteutettujen hankkeiden vuotuisten luettelojen perusteella, että kussakin tutkimusvaiheessa sallittuja intensiteettejä on noudatettu. Tätä seuraavista vuosista Ranskan on toimitettava komissiolle vuosiraportti, jotta komissio voi tarkistaa, että myös kussakin tutkimusvaiheessa ja hankkeessa sallittuja intensiteettejä noudatetaan. Raportissa on esitettävä kaikki Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla toteutetut hankkeet, kustannukset tutkimusvaiheittain, julkisen rahoituksen määrä ja käytetty IFP:n ja tytäryritysten omien varojen määrä. Komission arvion mukaan sallittujen intensiteettien noudattaminen edellyttää, että tuen osuus on alle 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(192)

Komissio on tarkastanut vuosina 2003–2006 toteutettujen hankkeiden vuotuisten luettelojen perusteella, että kussakin tutkimusvaiheessa sallittuja intensiteettejä on noudatettu. Tätä seuraavista vuosista Ranskan on toimitettava komissiolle vuosiraportti, jotta komissio voi tarkistaa, että myös kussakin tutkimusvaiheessa ja hankkeessa sallittuja intensiteettejä noudatetaan. Raportissa on esitettävä kaikki Axensin ja Prosernatin toiminta-aloilla toteutetut hankkeet, kustannukset tutkimusvaiheittain, julkisen rahoituksen määrä ja käytetty IFP:n ja tytäryritysten omien varojen määrä. Komission arvion mukaan sallittujen intensiteettien noudattaminen edellyttää, että tuen osuus on alle 50 prosenttia.

| (193) | Komissio toteaa, että intensiteettien noudattaminen riippuu suurelta osin siitä omien varojen määrästä, joka IFP:llä on käytössään kyseisten alojen hankkeita varten. Omat varat muodostuvat pääasiassa Axensin ja Prosernatin IFP:lle maksamista korvauksista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että yksinoikeussopimuksiin, joilla näitä korvauksia säännellään, on lisättävä lauseke, jonka mukaan IFP:lle maksetaan sen tytäryritystensä toiminta-aloilla toteuttamista töistä ei-kiinteämääräinen vähimmäiskorvaus, joka kattaa 25 prosenttia teollista tutkimusta valmistavien kannattavuustutkimusten kustannuksista, 50 prosenttia teollisen tutkimuksen kustannuksista ja mahdollisesti 75 prosenttia kilpailua edeltävän kehittämistyön kustannuksista (47). |
| --- | --- |

(193)

Komissio toteaa, että intensiteettien noudattaminen riippuu suurelta osin siitä omien varojen määrästä, joka IFP:llä on käytössään kyseisten alojen hankkeita varten. Omat varat muodostuvat pääasiassa Axensin ja Prosernatin IFP:lle maksamista korvauksista. Tämän vuoksi komissio katsoo, että yksinoikeussopimuksiin, joilla näitä korvauksia säännellään, on lisättävä lauseke, jonka mukaan IFP:lle maksetaan sen tytäryritystensä toiminta-aloilla toteuttamista töistä ei-kiinteämääräinen vähimmäiskorvaus, joka kattaa 25 prosenttia teollista tutkimusta valmistavien kannattavuustutkimusten kustannuksista, 50 prosenttia teollisen tutkimuksen kustannuksista ja mahdollisesti 75 prosenttia kilpailua edeltävän kehittämistyön kustannuksista (47).

| (194) | Komissio katsoo näin ollen, että vuoden 1996 T & K-puitteissa sallittuja tuen enimmäisintensiteettejä noudatetaan, mikäli johdanto-osan 192 ja 193 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(194)

Komissio katsoo näin ollen, että vuoden 1996 T & K-puitteissa sallittuja tuen enimmäisintensiteettejä noudatetaan, mikäli johdanto-osan 192 ja 193 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

7.5.4   Tuen kasautuminen

| (195) | Vuoden 1996 T & K-puitteiden 5.12. kohdassa esitettyjä tuen yhteisvaikutusta koskevia säännöksiä on noudatettu. Komissio on laskenut julkisen rahoituksen yhteismäärän riippumatta rahoituksen alkuperästä. |
| --- | --- |

(195)

Vuoden 1996 T & K-puitteiden 5.12. kohdassa esitettyjä tuen yhteisvaikutusta koskevia säännöksiä on noudatettu. Komissio on laskenut julkisen rahoituksen yhteismäärän riippumatta rahoituksen alkuperästä.

7.5.5   Kannustava vaikutus

| (196) | Komissio ottaa huomioon, että IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustoiminnan taustalla on valtion pyrkimys varmistaa energian toimitusvarmuus pitkällä aikavälillä. Hiilivedyillä on jäsenvaltioiden taloudessa strateginen merkitys erityisesti, koska niitä käytetään paljon liikenteen ja kemian aloilla. IFP:n ja sen tytäryritysten toimintaan vaikuttaa kolme seikkaa: energian kysynnän kasvu, joka johtuu pääasiassa liikkumisen ja kaupan lisääntymisestä, öljy- ja kaasuvarantojen asteittainen ehtyminen ja kasvihuonekaasupäästöjen hallinta. Komissio ottaa huomioon, että IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustyö perustuu seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin:






  a) | Polttoaine- ja kaasuvarantojen uusiutuminen ja lisääntyminen. Tämä tarkoittaa esiintymien onnistunutta kartoitusta ja hyödyntämistä, mutta myös epätavanomaisten resurssien hyödyntämistä (ultrasyvät offshore-poraukset, erikoisraskas öljy, öljyhiekka ym.) Esimerkkinä tärkeimmistä toimista on prosessin kehittäminen kaasuille, joiden H2S- et CO2-pitoisuudet ovat suuria. |
| --- | --- | --- |

(196)

Komissio ottaa huomioon, että IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustoiminnan taustalla on valtion pyrkimys varmistaa energian toimitusvarmuus pitkällä aikavälillä. Hiilivedyillä on jäsenvaltioiden taloudessa strateginen merkitys erityisesti, koska niitä käytetään paljon liikenteen ja kemian aloilla. IFP:n ja sen tytäryritysten toimintaan vaikuttaa kolme seikkaa: energian kysynnän kasvu, joka johtuu pääasiassa liikkumisen ja kaupan lisääntymisestä, öljy- ja kaasuvarantojen asteittainen ehtyminen ja kasvihuonekaasupäästöjen hallinta. Komissio ottaa huomioon, että IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimustyö perustuu seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin:

a)

Polttoaine- ja kaasuvarantojen uusiutuminen ja lisääntyminen. Tämä tarkoittaa esiintymien onnistunutta kartoitusta ja hyödyntämistä, mutta myös epätavanomaisten resurssien hyödyntämistä (ultrasyvät offshore-poraukset, erikoisraskas öljy, öljyhiekka ym.) Esimerkkinä tärkeimmistä toimista on prosessin kehittäminen kaasuille, joiden H2S- et CO2-pitoisuudet ovat suuria.

| b) | Puhtaiden ja tehokkaiden jalostusprosessien kehittäminen. Polttoaineiden ja petrokemian pohjatuotteiden tuotantoa optimoidaan siten, että samalla vähennetään jalostuksen ja petrokemian teollisuuden vaikutusta ympäristöön. Epätavanomaisten esiintymien käyttö edellyttää lisäksi konversioteknologian kehittämistä. Lähinnä tutkitaan hydrokrakkausta. |
| --- | --- |

b)

Puhtaiden ja tehokkaiden jalostusprosessien kehittäminen. Polttoaineiden ja petrokemian pohjatuotteiden tuotantoa optimoidaan siten, että samalla vähennetään jalostuksen ja petrokemian teollisuuden vaikutusta ympäristöön. Epätavanomaisten esiintymien käyttö edellyttää lisäksi konversioteknologian kehittämistä. Lähinnä tutkitaan hydrokrakkausta.

| c) | Innovatiivisten polttoaineiden ja moottoriteknologian kehittäminen ajoneuvojen päästöjen ja kulutuksen vähentämiseksi. Kaasumaisten voimakkaasti vetypitoisten polttoaineiden käyttö on eräs keskeisimmistä hankkeista. |
| --- | --- |

c)

Innovatiivisten polttoaineiden ja moottoriteknologian kehittäminen ajoneuvojen päästöjen ja kulutuksen vähentämiseksi. Kaasumaisten voimakkaasti vetypitoisten polttoaineiden käyttö on eräs keskeisimmistä hankkeista.

| d) | Energianlähteiden monipuolistaminen polttoaineiden valmistamisessa. Yksi ensisijaisista tavoitteista on synteettisten polttoaineiden tuotanto eri energianlähteistä (biomassa, kaasu tai hiili). |
| --- | --- |

d)

Energianlähteiden monipuolistaminen polttoaineiden valmistamisessa. Yksi ensisijaisista tavoitteista on synteettisten polttoaineiden tuotanto eri energianlähteistä (biomassa, kaasu tai hiili).

| (197) | Komissio toteaa, että IFP:n tutkimusohjelmien valvonnasta vastaavat tekniset komiteat, joiden jäsenistöä ja toimintaa sääntelee alan ministeriö ja jotka mahdollistavat ensisijaisten tavoitteiden tehokkaan seurannan. |
| --- | --- |

(197)

Komissio toteaa, että IFP:n tutkimusohjelmien valvonnasta vastaavat tekniset komiteat, joiden jäsenistöä ja toimintaa sääntelee alan ministeriö ja jotka mahdollistavat ensisijaisten tavoitteiden tehokkaan seurannan.

| (198) | Komissio toteaa, että uusien energiateknologioiden, erityisesti biopolttoaineiden ja kaasun talteenoton, kehittäminen kuuluu komission ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen, energiapolitiikan ja ympäristöpolitiikan alalla. |
| --- | --- |

(198)

Komissio toteaa, että uusien energiateknologioiden, erityisesti biopolttoaineiden ja kaasun talteenoton, kehittäminen kuuluu komission ensisijaisiin tavoitteisiin tutkimuksen, energiapolitiikan ja ympäristöpolitiikan alalla.

| (199) | Komissio ottaa huomioon, että IFP ja sen tytäryritykset ovat voineet julkisen tuen avulla tehdä lisätutkimusta, jota ei olisi muutoin voitu toteuttaa teknisten riskien tai investointien tuoton epävarmuuden vuoksi. Erityisesti jalostuksen ja petrokemian teknologian alalla teolliseen ensikäyttöön kohdistuvat suuret riskit edellyttävät markkinoilla toimivilta yrityksiltä T & K-hankkeiden tarkkaa valikointia. IFP ja Axens ovat voineet toteuttaa esimerkiksi seuraavat hankkeet: uudet katalyytit ja teknologiat tisleiden vetykäsittelyä varten, adsorbentit ja tehokkaammat teknologiat paraksyleenin tuotannossa, uusiin jäähdyttämiskonsepteihin ja -teknologioihin perustuva nestemäisen maakaasun prosessi sekä uusi puhtaampi ja tehokkaampi biodieselin tuotantoprosessi kasviöljyjä esteröimällä. |
| --- | --- |

(199)

Komissio ottaa huomioon, että IFP ja sen tytäryritykset ovat voineet julkisen tuen avulla tehdä lisätutkimusta, jota ei olisi muutoin voitu toteuttaa teknisten riskien tai investointien tuoton epävarmuuden vuoksi. Erityisesti jalostuksen ja petrokemian teknologian alalla teolliseen ensikäyttöön kohdistuvat suuret riskit edellyttävät markkinoilla toimivilta yrityksiltä T & K-hankkeiden tarkkaa valikointia. IFP ja Axens ovat voineet toteuttaa esimerkiksi seuraavat hankkeet: uudet katalyytit ja teknologiat tisleiden vetykäsittelyä varten, adsorbentit ja tehokkaammat teknologiat paraksyleenin tuotannossa, uusiin jäähdyttämiskonsepteihin ja -teknologioihin perustuva nestemäisen maakaasun prosessi sekä uusi puhtaampi ja tehokkaampi biodieselin tuotantoprosessi kasviöljyjä esteröimällä.

| (200) | Komissio on havainnut, että IFP:n sekä Axensin ja Prosernatin T & K-panoksen eri indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2002. IFP:n sekä Axensin ja Prosernatin T & K-toimintaan kohdentamat menot ja henkilöstö aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, ovat lisääntyneet, vaikka valtiontuki vähentyi 41 prosenttia vuosina 2003–2006:
  Taulukko 3







  Indikaattorien kehitys vuosina 2003–2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| T & K-menot yksinoikeudellisilla aloilla | [...] (**) | [...] (**) |
| T & K-henkilöstö yksinoikeudellisilla aloilla | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Komissio on havainnut, että IFP:n sekä Axensin ja Prosernatin T & K-panoksen eri indikaattorit ovat kehittyneet myönteisesti vuodesta 2002. IFP:n sekä Axensin ja Prosernatin T & K-toimintaan kohdentamat menot ja henkilöstö aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, ovat lisääntyneet, vaikka valtiontuki vähentyi 41 prosenttia vuosina 2003–2006:

Taulukko 3

Indikaattorien kehitys vuosina 2003–2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

T & K-menot yksinoikeudellisilla aloilla

[...] (**)

[...] (**)

T & K-henkilöstö yksinoikeudellisilla aloilla

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Komissio toteaa, että T & K-menojen osuus liikevaihdosta on erityisen suuri. Prosernatin toiminta-alalla se oli 9 prosenttia vuonna 2006. Axensin toiminta-alalla se oli vuonna 2006 puolestaan 13 prosenttia, mikä on selvästi enemmän kuin alalla yleensä. Neljässä Axensin toiminta-aloilla toimivassa vertailuyrityksessä T & K-menojen osuus liikevaihdosta oli 2,3–10 prosenttia. (48) |
| --- | --- |

(201)

Komissio toteaa, että T & K-menojen osuus liikevaihdosta on erityisen suuri. Prosernatin toiminta-alalla se oli 9 prosenttia vuonna 2006. Axensin toiminta-alalla se oli vuonna 2006 puolestaan 13 prosenttia, mikä on selvästi enemmän kuin alalla yleensä. Neljässä Axensin toiminta-aloilla toimivassa vertailuyrityksessä T & K-menojen osuus liikevaihdosta oli 2,3–10 prosenttia. (48)

| (202) | Komissio ottaa huomioon, että IFP ja sen tytäryritysten on sovellettava tutkimuksensa soveltamisaloilla eri maantieteellisillä alueilla erilaisia ja nopeasti muuttuvia säännöksiä. Erityisesti jalostusalalla on vuodesta 2000 jatkuvasti tiukennettu ympäristönormeja. T & K-hankkeisiin sisältyy tieteellisten ja teknisten riskien lisäksi suuria lainsäädännöllisiä riskejä. Lisäksi IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimusten tuloksia on vaikea suojata, koska niitä käytetään erittäin monissa maissa ja patenttilainsäädäntö on erilaista eri valtioissa. |
| --- | --- |

(202)

Komissio ottaa huomioon, että IFP ja sen tytäryritysten on sovellettava tutkimuksensa soveltamisaloilla eri maantieteellisillä alueilla erilaisia ja nopeasti muuttuvia säännöksiä. Erityisesti jalostusalalla on vuodesta 2000 jatkuvasti tiukennettu ympäristönormeja. T & K-hankkeisiin sisältyy tieteellisten ja teknisten riskien lisäksi suuria lainsäädännöllisiä riskejä. Lisäksi IFP:n ja sen tytäryritysten tutkimusten tuloksia on vaikea suojata, koska niitä käytetään erittäin monissa maissa ja patenttilainsäädäntö on erilaista eri valtioissa.

| (203) | Komissio toteaa, että toisin kuin UOP arvioi, IFP:lle ja Axensille myönnetty julkinen tuki ei ole luonteeltaan tai laajuudeltaan sellaista, että jalostusteknologiamarkkinoiden dynaamiset kannustimet vääristyisivät. Tarjonta markkinoilla on eriytynyttä ja asiakkaita rajallinen määrä. Koko maailmaa koskeva arvio vuonna 2005 toiminnassa olleista jalostuksen tai petrokemian yksiköistä osoitti, että prosesseja on seitsemää tyyppiä. Lisäksi asiakkaat valitsevat teknologian tietyin kriteerein, joista osaa (esimerkiksi käytetyt laitteet ja investoinnin kannattavuus) pidetään kriittisinä; näitä ei sisälly tuettuihin tutkimushankkeisiin lainkaan. Komissio toteaa, että tietyillä IFP:n ja Axensin kilpailijoilla on vahva kilpailuasema, jonka turvin niiden pitäisi voida jatkaa T & K-suunnitelmiaan kyseisillä markkinoilla. UOP:n osuus maailmanmarkkinoista on 57 prosenttia lisensoitujen jalostusyksiköiden arvosta, kun IFP:n ja Axensin vastaava osuus on 7 prosenttia. |
| --- | --- |

(203)

Komissio toteaa, että toisin kuin UOP arvioi, IFP:lle ja Axensille myönnetty julkinen tuki ei ole luonteeltaan tai laajuudeltaan sellaista, että jalostusteknologiamarkkinoiden dynaamiset kannustimet vääristyisivät. Tarjonta markkinoilla on eriytynyttä ja asiakkaita rajallinen määrä. Koko maailmaa koskeva arvio vuonna 2005 toiminnassa olleista jalostuksen tai petrokemian yksiköistä osoitti, että prosesseja on seitsemää tyyppiä. Lisäksi asiakkaat valitsevat teknologian tietyin kriteerein, joista osaa (esimerkiksi käytetyt laitteet ja investoinnin kannattavuus) pidetään kriittisinä; näitä ei sisälly tuettuihin tutkimushankkeisiin lainkaan. Komissio toteaa, että tietyillä IFP:n ja Axensin kilpailijoilla on vahva kilpailuasema, jonka turvin niiden pitäisi voida jatkaa T & K-suunnitelmiaan kyseisillä markkinoilla. UOP:n osuus maailmanmarkkinoista on 57 prosenttia lisensoitujen jalostusyksiköiden arvosta, kun IFP:n ja Axensin vastaava osuus on 7 prosenttia.

| (204) | Komissio huomioi, että myös EU:n kauppakumppanit käyttävät runsaasti määrärahoja energia-alan tutkimuksen rahoittamiseen. Yhdysvaltain energiaministeriön talousarvio vuonna 2005 oli 5,794 miljardia dollaria ja sitä on lisätty jatkuvasti viimeisten viidentoista vuoden aikana. Ministeriö antaa avustusta useisiin, erityisesti biodieseliin liittyviin tutkimusohjelmiin. Myös IFP:n ja Axensin kilpailijat saavat runsaasti julkista tukea. UOP saa varoja National Institute of Standards and Technology -laitokselta katalyytteihin liittyvään tutkimukseensa (49). UOP saa julkista tukea myös välillisesti, sillä se tekee yhteistyötä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa. |
| --- | --- |

(204)

Komissio huomioi, että myös EU:n kauppakumppanit käyttävät runsaasti määrärahoja energia-alan tutkimuksen rahoittamiseen. Yhdysvaltain energiaministeriön talousarvio vuonna 2005 oli 5,794 miljardia dollaria ja sitä on lisätty jatkuvasti viimeisten viidentoista vuoden aikana. Ministeriö antaa avustusta useisiin, erityisesti biodieseliin liittyviin tutkimusohjelmiin. Myös IFP:n ja Axensin kilpailijat saavat runsaasti julkista tukea. UOP saa varoja National Institute of Standards and Technology -laitokselta katalyytteihin liittyvään tutkimukseensa (49). UOP saa julkista tukea myös välillisesti, sillä se tekee yhteistyötä tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa.

| (205) | Komissio arvioi, että IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin hyväksi myönnetyllä tuella on tehdyn tutkimuksen strategisen puolen, tutkimuspanoksen laadullisen ja määrällisen kehittymisen sekä kyseisten toiminta-alojen omien riskien ja vaikeuksien kannalta kannustava vaikutus. Se arvioi lisäksi, ettei tuki vääristä markkinoiden innovointidynamiikkaa. Komissio panee myös merkille muiden valtioiden IFP:n kilpailijoille myöntämän tuen. |
| --- | --- |

(205)

Komissio arvioi, että IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin hyväksi myönnetyllä tuella on tehdyn tutkimuksen strategisen puolen, tutkimuspanoksen laadullisen ja määrällisen kehittymisen sekä kyseisten toiminta-alojen omien riskien ja vaikeuksien kannalta kannustava vaikutus. Se arvioi lisäksi, ettei tuki vääristä markkinoiden innovointidynamiikkaa. Komissio panee myös merkille muiden valtioiden IFP:n kilpailijoille myöntämän tuen.

| (206) | Ranskan on toimitettava komissiolle vuosittain raportti, josta käy ilmi, että tuen kannustava vaikutus on tarkistettu, siihen saakka, kunnes IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin yksinoikeussopimukset päättyvät. |
| --- | --- |

(206)

Ranskan on toimitettava komissiolle vuosittain raportti, josta käy ilmi, että tuen kannustava vaikutus on tarkistettu, siihen saakka, kunnes IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin yksinoikeussopimukset päättyvät.

7.6   Päätelmä

| (207) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että IFP:lle ja sen tytäryrityksille Axensille ja Prosernatille myönnetty tuki on vuoden 1996 T & K-puitteiden mukaista, jos johdanto-osan 192, 193 ja 206 kappaleessa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan, |
| --- | --- |

(207)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että IFP:lle ja sen tytäryrityksille Axensille ja Prosernatille myönnetty tuki on vuoden 1996 T & K-puitteiden mukaista, jos johdanto-osan 192, 193 ja 206 kappaleessa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jonka Ranska on toteuttanut Institut Français du Pétrole -yrityksen (IFP) ja sen tytäryrityksen Beicip-Franlabin hyväksi, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2 artikla

1.   Toimenpide, jonka Ranska on toteuttanut IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin hyväksi, on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2.   Tuki soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tämän päätöksen 3–6 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.

3 artikla

1.   Tämä päätös on voimassa siihen asti, kunnes päätöksen tekopäivänä voimassa olleet yksinoikeussopimukset, jäljempänä ’yksinoikeussopimukset’, IFP:n ja sen tytäryritysten Axensin ja Prosernatin välillä päättyvät.

2.   Yksinoikeussopimusten voimassaolon jatkamisesta tai niiden muutoksista on aina ilmoitettava komissiolle.

4 artikla

1.   IFP:n on järjestettävä ja julkaistava kirjanpitonsa siten, että siinä erotellaan selkeästi taloudellinen toiminta ja muu kuin taloudellinen toiminta.

2.   Ranskan on toimitettava komissiolle siihen asti, kunnes yksinoikeussopimusten voimassaolo päättyy, vuotuinen rahoituskertomus, jotta komissio voi tarkistaa ne julkisen tuen määrät, jotka on osoitettu IFP:n toimintaan toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus.

5 artikla

1.   Ranskan on toimitettava komissiolle siihen asti, kunnes yksinoikeussopimusten voimassaolo päättyy, IFP:n hankkeista toiminta-aloilla, joilla Axensilla ja Prosernatilla on yksinoikeus, vuosiraportti, jossa esitetään hankekohtaisesti kunkin tutkimusvaiheen kustannukset, myönnetyt julkiset varat ja tuen kannustava vaikutus.

2.   Ranska ilmoittaa komissiolle yksittäin tuet, joiden määrä ylittää tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskevissa vuonna 2006 annetuissa yhteisön puitteissa vahvistetut enimmäismäärät.

6 artikla

Yksinoikeussopimuksia on muutettava siten, että Axensin ja Prosernatin on maksettava IFP:lle vähimmäiskorvaus, joka kattaa 25 prosenttia IFP:n teollista tutkimusta valmistavien kannattavuustutkimusten kustannuksista, 50 prosenttia IFP:n teollisen tutkimuksen kustannuksista ja 75 prosenttia IFP:n kilpailua edeltävän kehittämistyön kustannuksista yksinoikeussopimusten soveltamisaloilla.

7 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimenpiteet, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 2008.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 42, 18.2.2006, s. 5.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ammatti-intresseistä 17 päivänä marraskuuta 1943 annettu laki nro 43–612.

3

(4)  Asetus nro 2003–204 (5.3.2003) ja nro 55–733 (26.5.1955) sellaisena kuin se on muutettuna.

4

(5)  Lähde: IFP:n rahoituskertomus vuodelta 2006.

5

Lähde

(6)  Lähde: Axensin konsolidoitu tilinpäätös vuodelta 2006.

6

Lähde

(7)  Lähde: Axensin konsolidoitu tilinpäätös vuodelta 2006.

7

Lähde

(8)  Lähde: Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot.

8

Lähde

(9)  Lähde: Beicip-Franlabin konsolidoitu tilinpäätös vuodelta 2006.

9

Lähde

(10)  Lähde: Prosernatin tilinpäätös vuodelta 2006.

10

Lähde

(11)  EYVL L 272, 25.10.1996, s. 53.

11

(12)  EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  EYVL C 192, 19.6.1998, s. 4.

13

(14)  Salassapitovelvollisuuden alaisten tietojen uudelleenmuotoilu.

14

(15)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

15

(16)  EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktiivi sellaisena kuin se on kumottuna direktiivillä 2006/111/EY (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

16

(17)  Ilmoituslomakkeen sivulla 8 on maininta, jonka mukaan Ranskan valtio ilmoittaa kyseisellä ilmoituksella IFP:n aikovan järjestää jalostuksen ja petrokemian alan toiminnan uudelleen konsernissaan.

17

(18)  Komissio ja Ranska pitivät kokouksen 4 päivänä toukokuuta 2001.

18

(19)  Ranskan lähettämä 18 päivänä toukokuuta 2001 päivätty kirje sisälsi täydentäviä tietoja etuosto-oikeudesta ja tuonnin asettamisesta IFP:n hyväksi tarkoitetun veron alaiseksi.

19

(20)  Saapumisilmoituksessa todetaan, että liitteessä esitetään suunnitellut toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa kuvatussa muodossa.

20

(21)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

21

(22)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  Englanniksi proof-of-principle.

23

(24)  UOP:n mukaan kyseinen määrä on 555 miljoonaa euroa kolmena viime vuonna ja Ranskan mukaan vastaa IFP:n vuosina 2003, 2004 ja 2005 talousarviosta saamia määrärahoja (eli todellisuudessa 507 miljoonaa euroa).

24

(25)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2 (alaviite 22).

25

(26)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

26

(27)  EUVL L 123, 27.4.2004, s. 11.

27

(28)  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 323/82, 14.11.1984 antama tuomio (Kok. 1984, s. 3809).

28

(29)  Vuosien 2001–2005 tavoitteita koskeva sopimus, s. 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Axensin verkkosivuilta: ”Axens toimii jalostuksen, petrokemian ja maakaasun markkinoilla ja tarjoaa huipputuotteita, esimerkiksi menetelmiä, katalyyttejä, adsorbentteja ja laitteita, joiden taustalla on yli viidenkymmenen vuoden menestystarina T & K:n ja teollisuuden alalla.” Prosernatin verkkosivuilta: ”Prosernatin emoyhtiön IFP:n T & K-osaaminen sekä Prosernatin teollinen kokemus tarjoavat yhdessä ainutlaatuisen mahdollisuuden muuttaa innovatiiviset ideat käytännön teolliseksi tuotannoksi.”

32

(33)  Esimerkiksi ks. IFP/Axensin yhteinen edustus kymmenennessä Société Française de Génie des Procédés -järjestön kongressissa (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Ks. Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens, New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19.8.2002: IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production. (IFP on (tytäryrityksensä Axensin kautta) toiseksi suurin jalostuksen ja petrokemian alan menetelmien toimittaja ja kartoituksen ja tuotannon alalla kansainvälisesti tunnettu huippututkimuskeskus), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production

(35)  Ks. www.topsoe.com, viittauksia ”IFP/Axensin” lisensoimiin yksiköihin ja maininta ”IFP (Axens)” verkkosivuilla, energia-alan konsulttiyrityksen Nexantin sivuilla (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255–3019_ITM). Ks. myös hanke GTL Eni-IFP/Axens osoitteessa http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

36

(37)  Puitteiden 3.1.1 kohdan ensimmäinen alakohta.

37

(38)  Ks. 29 päivänä marraskuuta 2007 tehty päätös menettelyn aloittamisesta Ranskan valtion La Postelle myöntämän rajoittamattoman takauksen vuoksi (C 56/2007).

38

(39)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD, 2002.

39

(40)  Ks. SINTEF:n verkkosivut: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Teollista tutkimusta koskevan sopimuksen 1–22 artikla.

41

(42)  Ensimmäinen kaupallinen yksikkö, joka on valmistettu kolmannelle annetulla menetelmän alilisenssillä, tai tuotteen ensimmäinen kaupallinen erä.

42

(43)  Myös horisontaalisten hankkeiden kustannukset, ks. johdanto-osan 137 kappale.

43

(44)  Omat varat muodostuvat osingoista ja käyttömaksuista sekä muista tuotoista, esimerkiksi IFP:n hakemista patenteista johtuvista tuloista. Komissio on ottanut tarkastelussaan huomioon vain Axensin ja Prosernatin maksamat korvaukset.

44

(45)  Eräät hankkeet ovat monivuotisia. Jotta tiedot olisivat mahdollisimman kattavat, ”hankkeiden määrällä” tarkoitetaan niiden lukumäärää tietyn vuoden aikana. Määrät huomioidaan kunkin vuoden osalta eivätkä ne kumuloidu.

45

(46)  Teollisen tutkimuksen ja toteutettavuustutkimusten sallittujen tuki-intensiteettien painotettu keskiarvo vuoden 1996 T & K-puitteiden 5.9 kohdan mukaisesti.

46

(47)  Nämä prosenttiosuudet vastaavat tukia, joiden osuus on 75 prosenttia teollista tutkimusta valmistavien kannattavuustutkimusten kustannuksista, 50 prosenttia teollisen tutkimuksen kustannuksista ja 25 prosenttia kilpailua edeltävän kehittämistyön kustannuksista

47

(48)  Lähde: Yahoo finance.

48

Lähde

(49)  Lähde: UOP:n ja NIST:n lehdistötiedotteet.

49

Lähde

---

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä helmikuuta 2009,

toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) toteuttamista koskevan vuoden 2009 työsuunnitelman hyväksymisestä ja ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, myöntämis- ja muista perusteista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/158/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) 23 päivänä lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kansanterveysalalla toteutettavaa yhteisön toimintaa hallinnoivan toimeenpanoviraston ”kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto” perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn komission päätöksen 2004/858/EY (2) ja erityisesti sen 6 artiklan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksellä N:o 1350/2007/EY, jäljempänä ’ohjelmapäätös’, perustettiin toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2008–2013), jäljempänä ’toinen terveysohjelma’. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksellä N:o 1350/2007/EY, jäljempänä ’ohjelmapäätös’, perustettiin toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2008–2013), jäljempänä ’toinen terveysohjelma’.

| (2) | Toisella terveysohjelmalla on tarkoitus täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkaa ja tuoda siihen lisäarvoa sekä osaltaan edistää yhteisvastuuta ja hyvinvointia Euroopan unionissa. Ohjelman tavoitteina ovat kansalaisten terveysturvan parantaminen, terveyden edistäminen, terveyserojen vähentäminen mukaan lukien, sekä terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen. |
| --- | --- |

(2)

Toisella terveysohjelmalla on tarkoitus täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkaa ja tuoda siihen lisäarvoa sekä osaltaan edistää yhteisvastuuta ja hyvinvointia Euroopan unionissa. Ohjelman tavoitteina ovat kansalaisten terveysturvan parantaminen, terveyden edistäminen, terveyserojen vähentäminen mukaan lukien, sekä terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen.

| (3) | Ohjelmapäätöksen 8 artiklan 1 kohdassa todetaan, että komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanoa koskevan vuotuisen työsuunnitelman, jossa esitetään ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, mukaan lukien rahoitusvarojen jako, perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä, sekä järjestelyt kyseisen päätöksen 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmapäätöksen 8 artiklan 1 kohdassa todetaan, että komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanoa koskevan vuotuisen työsuunnitelman, jossa esitetään ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, mukaan lukien rahoitusvarojen jako, perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä, sekä järjestelyt kyseisen päätöksen 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi.

| (4) | Ohjelmapäätöksen 8 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy tähän ohjelmaan kuuluvien mainitun päätöksen 4 artiklan mukaisten toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelmapäätöksen 8 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy tähän ohjelmaan kuuluvien mainitun päätöksen 4 artiklan mukaisten toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet.

| (5) | Päätöksen 2004/858/EY 6 artiklan mukaisesti terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto toteuttaa tiettyjä kansanterveysohjelman täytäntöönpanotoimia, ja sille olisi annettava tätä varten tarvittavat määrärahat. |
| --- | --- |

(5)

Päätöksen 2004/858/EY 6 artiklan mukaisesti terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto toteuttaa tiettyjä kansanterveysohjelman täytäntöönpanotoimia, ja sille olisi annettava tätä varten tarvittavat määrärahat.

| (6) | Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 75 artiklan mukaisesti menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee toimielin tai ne viranomaiset, joille se on siirtänyt päätöstä koskevan toimivallan. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 75 artiklan mukaisesti menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee toimielin tai ne viranomaiset, joille se on siirtänyt päätöstä koskevan toimivallan.

| (7) | Varainhoitoasetuksen 110 artiklan mukaan avustusten on perustuttava varainhoitovuoden alussa julkaistavaan vuotuiseen ohjelmaan. |
| --- | --- |

(7)

Varainhoitoasetuksen 110 artiklan mukaan avustusten on perustuttava varainhoitovuoden alussa julkaistavaan vuotuiseen ohjelmaan.

| (8) | Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt’, 166 artiklan mukaan komissio hyväksyy avustuksia koskevan vuosittaisen työohjelman. Työohjelmassa on mainittava perussäädös, tavoitteet, ehdotuspyyntöjen aikataulu ja niiden alustava arvo sekä odotetut tulokset. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt’, 166 artiklan mukaan komissio hyväksyy avustuksia koskevan vuosittaisen työohjelman. Työohjelmassa on mainittava perussäädös, tavoitteet, ehdotuspyyntöjen aikataulu ja niiden alustava arvo sekä odotetut tulokset.

| (9) | Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklan mukaisesti varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman hyväksymispäätös voidaan katsoa rahoituspäätökseksi varainhoitoasetuksen 75 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, jos se muodostaa riittävän yksityiskohtaisen kehyksen. |
| --- | --- |

(9)

Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklan mukaisesti varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman hyväksymispäätös voidaan katsoa rahoituspäätökseksi varainhoitoasetuksen 75 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, jos se muodostaa riittävän yksityiskohtaisen kehyksen.

| (10) | Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdan mukaisesti komissio voi päättää myöntää avustuksia ilman eri ehdotuspyyntöä yhteisöille, joilla on asianmukaisesti perusteltu oikeudellinen tai tosiasiallinen monopoli. |
| --- | --- |

(10)

Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdan mukaisesti komissio voi päättää myöntää avustuksia ilman eri ehdotuspyyntöä yhteisöille, joilla on asianmukaisesti perusteltu oikeudellinen tai tosiasiallinen monopoli.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) ohjelmakomitean antaman lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) ohjelmakomitean antaman lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

1.   Hyväksytään liitteessä I esitetty toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) toteuttamista koskeva vuoden 2009 työsuunnitelma ja liitteissä II, IV ja V esitetyt toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, myöntämis- ja muut perusteet.

Ne toimivat rahoituspäätöksenä avustuksille ja sopimuksille, joiden myöntäminen ei edellytä komission päätöstä.

2.   Kunkin yksittäisen toimen ohjeellisen enimmäistalousarvion puitteissa kumulatiivisia muutoksia, jotka ovat enintään 20 prosenttia, ei pidetä olennaisina edellyttäen, että ne eivät huomattavasti vaikuta työsuunnitelman luonteeseen eivätkä tavoitteisiin. Varainhoitoasetuksen 59 artiklassa tarkoitettu tulojen ja menojen hyväksyjä saa hyväksyä tällaisia muutoksia moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

3.   Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtaja varmistaa tämän työsuunnitelman yleisen täytäntöönpanon.

2 artikla

Tässä työsuunnitelmassa tarkoitetut avustukset sellaisille yhteisöille, joilla on oikeudellinen tai tosiasiallinen monopoli, myönnetään varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c ja f alakohdan mukaisesti.

3 artikla

Talousarviomäärärahat, joita tarvitaan yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2008–2013) hallinnointiin, on osoitettava terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirastolle niillä ehdoilla ja niiden määrien rajoissa, jotka on esitetty liitteessä I olevassa työsuunnitelmassa.

Budjettikohtaan 17 01 04 30 otettu toiminta-avustus on maksettava terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirastolle.

4 artikla

Liitteessä I olevan työsuunnitelman kattamia määrärahoja voidaan käyttää viivästyskorkojen maksamiseen varainhoitoasetuksen 83 artiklan mukaisesti.

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3.

1

(2)  EUVL L 369, 16.12.2004, s. 73.

2

(3)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

---

LIITE I

Vuoden 2009 työsuunnitelma mukaan luettuna talousarviovaikutukset ja avustusten rahoitusperusteet

1.   YLEINEN TAUSTA

1.1   Poliittinen ja lainsäädännöllinen tausta

Päätöksellä N:o 1350/2007/EY, jäljempänä ’ohjelmapäätös’, perustettiin toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2008–2013), jäljempänä ’toinen terveysohjelma’.

Toisella terveysohjelmalla on tarkoitus täydentää ja tukea jäsenvaltioiden politiikkaa ja tuoda siihen lisäarvoa sekä osaltaan edistää yhteisvastuuta ja hyvinvointia Euroopan unionissa. Ohjelman tavoitteina ovat kansalaisten terveysturvan parantaminen, terveyden edistäminen, terveyserojen vähentäminen mukaan lukien, sekä terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen.

Ohjelmapäätöksen 8 artiklan 1 kohdassa todetaan, että komissio hyväksyy

| a) | ohjelman täytäntöönpanoa koskevan vuotuisen työsuunnitelman, jossa esitetään






  i) | ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako; |
| --- | --- | --- |

a)

ohjelman täytäntöönpanoa koskevan vuotuisen työsuunnitelman, jossa esitetään

i)

ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako;

| ii) | perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä; |
| --- | --- |

ii)

perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä;

| iii) | järjestelyt 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

iii)

järjestelyt 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi;

| b) | ohjelmaan kuuluvien 4 artiklan mukaisten toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet. |
| --- | --- |

b)

ohjelmaan kuuluvien 4 artiklan mukaisten toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet.

Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 75 artiklan mukaisesti menoon sitoutumista edeltää rahoituspäätös, jonka tekee toimielin tai ne viranomaiset, joille se on siirtänyt päätöstä koskevan toimivallan. Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklan mukaisesti varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman hyväksymispäätös voidaan katsoa rahoituspäätökseksi, jos se muodostaa riittävän yksityiskohtaisen kehyksen. Tällä asiakirjalla pyritään täyttämään nämä velvoitteet ja esittelemään vuodeksi 2009 suunnitellut eri toimet. Vuosi 2009 on toisen terveysohjelman toinen toteuttamisvuosi.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto (EAHC) avustaa komissiota vuoden 2009 työohjelman toteuttamisessa tämän työohjelman ja 9 päivänä syyskuuta 2008 tehdyn komission päätöksen K(2008) 4943 säännösten mukaisesti. Kyseisessä päätöksessä EAHC:lle siirretään toimeenpanovalta.

1.2   Varat

Ohjelmapäätöksessä asetetaan kokonaistalousarvioksi 321 500 000 euroa ajanjaksoksi 1. tammikuuta 2008–31. joulukuuta 2013.

Budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt vuoden 2009 kokonaistalousarvioksi 48 480 000 euroa (1) budjettikohdista 17 03 06 ja 17 01 04 02.

| Budjettikohta | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Hallintomenot | 1 480 000 |
| Yhteensä | 48 480 000 |

Budjettikohta

EUR

17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla

47 000 000

17 01 04 02 – Hallintomenot

1 480 000

Yhteensä

48 480 000

Budjettikohtaa ”17 01 04 02 – Yhteisön toimintaohjelma terveyden alalla – Hallintomenot” käytetään workshopien ja asiantuntijakokousten järjestämiseen, julkaisuihin, erilaisiin tiedotustoimiin ja muihin juokseviin menoihin, joilla tuetaan ohjelman tavoitteiden toteuttamista. Komissio vastaa edelleen tämän budjettikohdan toteutuksesta.

Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden (Islanti, Liechtenstein ja Norja) sekä ohjelmaan osallistuvien ehdokasmaiden lisärahoitusosuuden määräksi arvioidaan 1 163 520 euroa ETA:n Efta-mailta ja 138 000 euroa Kroatialta (2).

Vuoden 2009 kokonaistalousarvioksi on näin ollen arvioitu 49 781 520 euroa:

| — | toimintabudjetin kokonaismääräksi on arvioitu 48 261 000 euroa, |
| --- | --- |

—

toimintabudjetin kokonaismääräksi on arvioitu 48 261 000 euroa,

| — | hallinnollisen budjetin kokonaismääräksi on arvioitu 1 520 520 euroa. |
| --- | --- |

—

hallinnollisen budjetin kokonaismääräksi on arvioitu 1 520 520 euroa.

EAHC:hen liittyvien hallintomäärärahojen budjettikohta on 17 01 04 30.

1.2.1   Suuntaa-antavat määrät

Seuraavissa luvuissa esitetyt määrät ovat suuntaa-antavia. Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti kunkin rahoitusjärjestelyn puitteissa kussakin menoerässä on mahdollista sallia noin 20 prosentin suuruusluokkaa olevat muutokset, jotka eivät ole olennaisia.

2.   RAHOITUSJÄRJESTELYT

Toisen terveysohjelman puitteissa tarjottava rahoitusjärjestelyiden koko kirjo on käytössä vuonna 2009. Hanke-ehdotuspyynnön määrärahasupistuksilla ja painopisteen siirtämisellä enemmän tarjouspyyntöihin ja muihin rahoitusjärjestelyihin, kuten yhteisiin toimiin ja toiminta-avustuksiin, pyritään maksimoimaan rahoitettujen toimien tehokkuus ja lisäarvo ja varmistamaan, että varat ohjataan suoremmin ohjelman tavoitteiden täyttämiseen. Jos toimintabudjetissa on edelleen vuoden 2009 lopulla varoja käyttämättä, ne jaetaan uudelleen vuoden 2009 hanke-ehdotuspyynnön puitteissa ensisijaisesti tuettaviksi valittujen avustusten rahoittamiseen.

Kaikki rahoitusjärjestelyt pannaan täytäntöön EAHC:n alaisuudessa lukuun ottamatta 2.9 kohtaa, joka on suoraan komission vastuulla. Asiaan liittyvät pyynnöt ja tiedot julkaistaan EAHC:n verkkosivustolla (3).

2.1   Hanke-ehdotuspyynnöt

Avustukset olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Ehdotuspyynnön suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu 24 130 500 euroa (noin 50 prosenttia toimintabudjetista).

Helmikuun lopulla 2009 (suuntaa-antava päivämäärä) Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan hanke-ehdotuspyyntö, jossa kuvataan rahoitettavat alueet, valinta- ja myöntämisperusteet sekä haku- ja hyväksymismenettelyt.

Kaikkien hankkeiden olisi tuotettava runsaasti eurooppalaista lisäarvoa, oltava luonteeltaan innovatiivisia, eivätkä ne tavallisesti saisi kestää kolmea vuotta pidempään. Hankkeen odotettuja tuloksia olisi mitattava soveltuvilla indikaattoreilla, mieluiten terveiden elinvuosien indikaattorilla. Tapauksen mukaan olisi annettava tietoa siitä, miten sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat ja terveyttä koskeva eriarvoisuus otetaan huomioon.

Kaikissa ehdotuksissa on tarpeen mukaan osoitettava, että niillä on yhteisvaikutuksia sellaisten käynnissä olevien tutkimustoimien kanssa, joita rahoitetaan seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan (4) kuuluvien terveyttä koskevan aihealueen ja muiden siihen liittyvien aihealueiden puitteissa.

Hanke-ehdotuspyyntöön osoitettavissa varoissa pyritään tasapainoon ohjelman eri toimintalinjojen välillä, ja samalla otetaan huomioon saatujen ehdotusten laatu ja määrä, ellei varojen uudelleenjako ole perusteltua erityisen kansanterveysalan hätätilanteen (esimerkiksi influenssapandemia) vuoksi.

Koska yhteisön rahoitus on täydentävää ja kannustavaa, vähintään 40 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista on rahoitettava muista lähteistä. Rahoitusosuus voi siis yleensä olla enintään 60 prosenttia kyseisten hankkeiden avustuskelpoisista kustannuksista hanketta kohden. Myönnettävän avustuksen enimmäisprosenttiosuus määritetään aina tapauskohtaisesti.

Enimmäismääränä on mahdollista myöntää 80 prosenttia yhteisön rahoitusta avustuskelpoisista kustannuksista avustuksen saajaa kohden (eli pääasiallista avustuksen saajaa ja muita avustuksen saajia kohden) silloin, kun hankkeesta on poikkeuksellista hyötyä, kuten 3.1 kohdassa täsmennetään. Rahoitusta saavista hankkeista enintään 10 prosenttia (lukumääränä ilmaistuna) voi saada yhteisön rahoitusta, jonka osuus on enemmän kuin 60 prosenttia.

On huomattava, että yhteisön rahoitusosuuden suuntaa-antava määrä voi valituissa hankkeissa muuttua – 10 – + 10 prosenttia avustuksen saajan pyytämästä määrästä.

Ohjelmaan kuuluvien ohjelmapäätöksen 4 artiklan mukaisten toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, myöntämis- ja muut perusteet esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä II.

Matka- ja oleskelukulujen avustuskelpoisuutta koskevat yksityiskohtaiset tiedot annetaan liitteessä III.

2.2   Ehdotuspyynnöt

Palveluhankinnat olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Hankintasopimusten suuntaa-antava lukumäärä esitetään tämän työsuunnitelman 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa. Kaikki sopimukset ovat palvelusopimuksia.

Tarjouspyyntöihin varattu suuntaa-antava kokonaissumma on enintään 9 652 000 euroa (noin 20 prosenttia toimintabudjetista), ja tarjouspyynnöt käynnistetään vuoden alkupuoliskolla (suuntaa-antava ajankohta).

2.3   Yhteiset toimet

Yhteiset toimet olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu enintään 7 239 000 euroa (noin 15 prosenttia toimintabudjetista).

Jotkin toimet voivat vuonna 2009 saada rahoitusta yhteisön ja yhden tai useamman jäsenvaltion tai yhteisön ja ohjelmaan osallistuvien muiden maiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisinä toimina. Osallistuvia maita pyydetään toimittamaan ehdotuksia ehdotuspyynnöllä, joka koskee tämän työsuunnitelman 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa nimenomaisesti mainittuja yhteisiä toimia.

Yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää ainoastaan kyseisen jäsenvaltion tai toimivaltaisen viranomaisen avointa menettelyä noudattaen nimeämälle ja komission hyväksymälle julkisyhteisölle tai voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle.

Tällöin yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 50 prosenttia lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä ja joissa yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 70 prosenttia. Poikkeuksellista hyötyä aiheutuu yhteisistä toimista,

| — | jotka täyttävät 3.1 kohdassa täsmennetyt perusteet ja |
| --- | --- |

—

jotka täyttävät 3.1 kohdassa täsmennetyt perusteet ja

| — | joissa on mukana yhteisöjä vähintään kymmenestä osallistuvasta maasta tai kolmesta osallistuvasta maasta, jos toimintaa ehdottaa sellaisesta jäsenvaltiosta oleva yhteisö, joka on liittynyt Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 jälkeen, tai ehdokasmaa. |
| --- | --- |

—

joissa on mukana yhteisöjä vähintään kymmenestä osallistuvasta maasta tai kolmesta osallistuvasta maasta, jos toimintaa ehdottaa sellaisesta jäsenvaltiosta oleva yhteisö, joka on liittynyt Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 jälkeen, tai ehdokasmaa.

Yhteisiä toimia koskevat valinta- ja myöntämisperusteet esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä IV. Yhteisiä toimia koskevien ehdotusten jättämismenettely sekä tiedot perusteista ja ehdotusten jättämisen määräajasta julkaistaan helmikuun lopussa 2009 yhteisiä toimia koskevan ehdotuspyynnön yhteydessä.

Matka- ja oleskelukulujen avustuskelpoisuutta koskevat yksityiskohtaiset tiedot annetaan liitteessä III.

2.4   Toiminta-avustukset

Toiminta-avustukset olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu 2 500 000 euroa (noin 5 prosenttia toimintabudjetista).

Toiminnan rahoitustukea voidaan myöntää eurooppalaisille organisaatioille, jotka täyttävät liitteessä V esitetyt perusteet.

Etusijalle asetetaan organisaatiot, jotka toteuttavat tämän työsuunnitelman 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa täsmennettyjä toimia sekä toimia seuraavilla aloilla: rajatylittävä terveydenhuolto, harvinaiset sairaudet, terveydenhuoltohenkilöstö, potilasturvallisuus, elinten luovutus ja elinsiirrot, syöväntorjunta, influenssarokotukset, antibioottien maltillinen käyttö, lapsuusiän rokotukset, mielenterveys ja nuorten terveys.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan helmikuun lopussa 2009 ehdotuspyyntö, jossa kuvataan rahoitettavat alueet, valinta- ja myöntämisperusteet sekä haku- ja hyväksymismenettelyt.

Rahoitustuki voi olla enintään 60 prosenttia avustuskelpoisten toimien kustannuksista. Tapauksissa, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia. Poikkeuksellista hyötyä voi aiheutua silloin, kun toiminnalla on erittäin merkittävää Euroopan laajuisen toiminnan tuomaa lisäarvoa, kuten 3.1 kohdassa täsmennetään.

Kuten sovellettavan oikeusperustan 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn, valtioista riippumattomille yhteisöille ja erityisverkostoille annettavan rahoituksen uusimisen yhteydessä voidaan poiketa tuen asteittaisen vähentämisen periaatteesta.

2.5   Kansanterveyttä ja riskinarviointia käsittelevät konferenssit

Rahoitustuki kansanterveyttä ja riskinarviointia käsitteleville konferensseille olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu 1 100 000 euroa: 300 000 euroa unionin puheenjohtajavaltion järjestämiin konferensseihin ja 800 000 euroa muihin konferensseihin.

Konferenssit, jotka voivat saada yhteisrahoitusta, on hallinnollisista syistä pidettävä vuoden 2009 marras- tai joulukuussa tai vuonna 2010.

2.5.1   Euroopan unionin puheenjohtajavaltion järjestämät konferenssit

Kolme Euroopan unionin puheenjohtajavaltion järjestämää konferenssia – yksi kullakin puheenjohtajakaudella (vuoden 2009 jälkipuolisko ja vuosi 2010) – voi saada yhteisön rahoitusta 100 000 euroa konferenssia kohden. Yhteisön rahoitus voi olla enintään 50 prosenttia kaikista avustuskelpoisista kuluista. Konferensseissa on käsiteltävä seuraavia aiheita: kansalaisten terveysturvan parantaminen, terveyden edistäminen, terveyserojen vähentäminen mukaan lukien, sekä terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja jakaminen.

Vain puheenjohtajavaltio voi järjestää nämä tapahtumat, jotka ovat luonteeltaan hyvin poliittisia ja joihin osallistuu sekä jäsenvaltioiden että EU:n korkeimman tason edustajia. Koska puheenjohtajavaltiolla on yhteisön toimissa ainutlaatuinen asema, tapahtuman järjestävällä jäsenvaltiolla katsotaan olevan oikeudellinen monopoli.

Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti organisaatioille, joilla on komission myöntöpäätöksessä asianmukaisesti perusteltu oikeudellinen tai tosiasiallinen monopoli, voidaan myöntää avustuksia ilman eri ehdotuspyyntöä.

Puheenjohtajavaltio esittää pysyvän edustuston kautta komission yksiköille avustuspyynnön konferenssista, jolle avustusta haetaan, viimeistään neljä kuukautta ennen tapahtumaa. Avustuspyynnössä on ilmoitettava konferenssin aihe, ohjelmaehdotus, alustava talousarvio sekä tieteellisen komitean ja organisaatiokomitean kokoonpano.

2.5.2   Muut konferenssit

Ohjelmapäätöksen 2 artiklan 2 kohdan ja sen liitteen 3 kohdan mukaan yhteisön rahoitustukea voidaan myöntää sellaisten konferenssien järjestämiseen,

| — | joiden aiheena on yksi tai useampi tämän työsuunnitelman painopisteistä, siten kuin ne kuvataan 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa, tai jokin seuraavista: rajatylittävä terveydenhuolto, harvinaiset sairaudet, terveydenhuoltohenkilöstö, potilasturvallisuus, elinten luovutus ja elinsiirrot, syöväntorjunta, influenssarokotukset, antibioottien maltillinen käyttö, lapsuusiän rokotukset, mielenterveys ja nuorten terveys; |
| --- | --- |

—

joiden aiheena on yksi tai useampi tämän työsuunnitelman painopisteistä, siten kuin ne kuvataan 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa, tai jokin seuraavista: rajatylittävä terveydenhuolto, harvinaiset sairaudet, terveydenhuoltohenkilöstö, potilasturvallisuus, elinten luovutus ja elinsiirrot, syöväntorjunta, influenssarokotukset, antibioottien maltillinen käyttö, lapsuusiän rokotukset, mielenterveys ja nuorten terveys;

| — | joilla on Euroopan unionin laajuinen ulottuvuus, esimerkiksi siten, että niissä on edustajia kymmenestä tai useammasta toiseen terveysohjelmaan osallistuvasta maasta; |
| --- | --- |

—

joilla on Euroopan unionin laajuinen ulottuvuus, esimerkiksi siten, että niissä on edustajia kymmenestä tai useammasta toiseen terveysohjelmaan osallistuvasta maasta;

| — | joiden järjestäjänä toimii komission hyväksymä julkisoikeudellinen yhteisö tai voittoa tavoittelematon yhteisö, joka on sijoittautunut toiseen terveysohjelmaan osallistuvaan maahan, toimii Euroopan laajuisesti ja jonka maantieteellinen jakautuma on tasapainoinen. |
| --- | --- |

—

joiden järjestäjänä toimii komission hyväksymä julkisoikeudellinen yhteisö tai voittoa tavoittelematon yhteisö, joka on sijoittautunut toiseen terveysohjelmaan osallistuvaan maahan, toimii Euroopan laajuisesti ja jonka maantieteellinen jakautuma on tasapainoinen.

Konferensseja koskeva ehdotuspyyntö, jossa kuvataan rahoitettavat alueet, valinta- ja myöntämisperusteet sekä haku- ja hyväksymismenettelyt, julkaistaan helmikuun lopussa 2009. Valitut konferenssit voivat saada yhteisön rahoitusta enintään 100 000 euroa (enintään 50 prosenttia konferenssin koko talousarviosta) konferenssia kohden, mutta yhteisrahoitusta edellytetään silti.

2.6   Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa

Toimet kansainvälisten järjestöjen kanssa olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla. Suuntaa-antavaksi kokonaismääräksi on arvioitu enintään 2 300 000 euroa, mikä on noin 5 prosenttia toimintabudjetista.

Ohjelmapäätöksen 12 artiklan mukaisesti suhteita kansainvälisiin järjestöihin ja yhteistyötä niiden kanssa olisi edistettävä. Yhteistoimintaa harjoitetaan niiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, joilla on valmiudet käsitellä vuosittaisessa työsuunnitelmassa Euroopan unionille määriteltyjä terveysalan ensisijaisia kysymyksiä.

Kansainvälisten järjestöjen kanssa tapahtuvan toiminnan rahoitus ohjataan avustussopimusten kautta ilman eri ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti tietyntyyppiselle elimelle, jolla on tarvittavat tekniset valmiudet, erityisosaaminen tai hallintovalta.

Tällaisilla järjestöillä on itse asiassa tiettyjä valmiuksia, jotka liittyvät niiden erityistehtäviin ja -vastuisiin ja joiden ansiosta ne ovat erityisen päteviä hoitamaan joitakin tässä työsuunnitelmassa kuvatuista toimista. Suoria avustussopimuksia pidetään näille järjestöille sopivimpana menettelynä. Lisäksi suorilla avustussopimuksilla parannetaan Euroopan komission toiminnan synergiaa ja reagointivalmiutta suhteessa kansainvälisiin järjestöihin, kun on kyse yhteisistä toimista.

Rahoitusosuus voi olla enintään 60 prosenttia kyseisten toimien avustuskelpoisista kustannuksista järjestöä kohden. Komissio määrittää kussakin yksittäisessä tapauksessa myönnettävän enimmäisosuuden.

Vuonna 2009 rahoitusta voidaan myöntää seuraaville kansainvälisille järjestöille 3.2, 3.3 ja 3.4 kohdassa täsmennettyjen toimien toteuttamista varten:

| — | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD), |
| --- | --- |

—

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD),

| — | Maailman terveysjärjestö (WHO), |
| --- | --- |

—

Maailman terveysjärjestö (WHO),

| — | eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskus, |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskus,

| — | Yhdistyneiden Kansakuntien yhteinen HIV:n ja aidsin vastainen ohjelma (UNAIDS), |
| --- | --- |

—

Yhdistyneiden Kansakuntien yhteinen HIV:n ja aidsin vastainen ohjelma (UNAIDS),

| — | Euroopan neuvosto. |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvosto.

2.7   Tiedekomiteat

Kansanterveyskysymysten kannalta merkityksellisten tiedekomiteoiden toiminta olisi rahoitettava budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla.

Yhteensä 270 000 euroa osoitetaan korvausten maksamiseen henkilöille, jotka ovat tiedekomiteoiden puitteissa osallistuneet kokouksiin, jotka liittyvät tiedekomiteoiden tai esittelijöiden työhön tiedekomiteoiden lausuntoja valmisteltaessa (5). Nämä korvaukset kattavat kaikki toisen terveysohjelman kannalta merkitykselliset alat: terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHER) kustannuksista korvataan 100 prosenttia ja kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCENIHR) kustannuksista sekä koordinointikustannuksista puolestaan 50 prosenttia (ohjeellinen prosenttiosuus).

2.8   Valtuuksien siirtäminen edelleen aluepolitiikan pääosastolle

Varainhoitoasetuksen 51 ja 59 artiklassa ja Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamista koskevien sisäisten sääntöjen (6) 6–8 artiklassa viitataan valtuuksien siirtämisen edellytyksiin ja asiaa koskeviin sääntöihin.

Aluepolitiikan pääosastolle myönnetään enintään 200 000 euron edelleenvaltuutus budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla – Urban Audit -kaupunkitutkimukseen liittyvän, elämänlaatua koskevan selvityksen tukemiseen. Tutkimus toteutetaan viestinnän pääosaston tekemän puitesopimuksen alaisten erillissopimusten kautta. Tässä tapauksessa sovelletaan aluepolitiikan pääosaston menettelyjä.

2.9   Muut toimet

Muita toimia, joita ovat esimerkiksi

| — | workshopien ja asiantuntijakokousten järjestäminen, mukaan lukien kansallisen tason asiantuntijaseminaarit, joita järjestetään parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi vuosittaisen työsuunnitelman aloilla, ja |
| --- | --- |

—

workshopien ja asiantuntijakokousten järjestäminen, mukaan lukien kansallisen tason asiantuntijaseminaarit, joita järjestetään parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi vuosittaisen työsuunnitelman aloilla, ja

| — | toisen terveysohjelman edistämiseksi tarkoitetut julkaisut ja erilaiset tiedotustoimet, |
| --- | --- |

—

toisen terveysohjelman edistämiseksi tarkoitetut julkaisut ja erilaiset tiedotustoimet,

rahoitetaan tarjouspyyntöjen kautta ensisijaisesti budjettikohdasta 17 01 04 02 – Yhteisön toimintaohjelma terveyden alalla – Hallintomenot.

Joissakin 3 luvussa kuvatuissa spesifisissä teknisissä asioissa on tarkoitus tehdä hankintoja, jotka toteutetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa tehtyjen hallinnollisten sopimusten perusteella ja rahoitetaan budjettikohdasta 17 03 06 – Yhteisön toimet terveyden alalla.

3.   PAINOPISTEALAT VUONNA 2009

Vuoden 2009 painopisteet on valittu ohjelmapäätöksen mukaisesti. Näitä painopisteitä olisi tarkasteltava edellisestä ohjelmasta jo rahoitettujen toimien yhteydessä (7) ja ottaen huomioon, että uusia painopisteitä määritellään ohjelmakauden myöhempinä vuosina.

Terveysohjelman tavoitteena on edistää synergiaa yhteisön muiden ohjelmien kanssa välttäen kuitenkin päällekkäisyyttä. Seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvan terveyttä koskevan aihealueen kolmas pilari ”Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi” täydentää toisen terveysohjelman kaikkien tavoitteiden mukaisesti toteutettavia yhteisön terveysalan toimia. Terveysohjelmassa menestyneiden ehdotusten ja seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa toistaiseksi julkaistujen pyyntöjen perusteella rahoitettaviksi valittujen hankkeiden välillä pyritään havaitsemaan ja välttämään osittaisetkin päällekkäisyydet.

Terveysohjelman mukaisissa ehdotuksissa on kaikilta osin noudatettava ohjelmapäätöksessä esitettyjä tavoitteita ja menetelmiä. Ehdotuksiin ei etenkään pitäisi sisältyä merkittäviä tutkimukseen liittyviä elementtejä. Kaikissa ehdotuksissa on tarpeen mukaan osoitettava, että niillä on yhteisvaikutuksia sellaisten käynnissä olevien tutkimustoimien kanssa, joita rahoitetaan kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (8) kuuluvan politiikan alojen tieteellistä tukea koskevan toiminnan puitteissa, sekä seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien terveyttä koskevan aihealueen ja muiden siihen liittyvien aihealueiden puitteissa rahoitettavien hankkeiden kanssa.

3.1   Strategisesti merkittävät näkökohdat

Kun otetaan huomioon ohjelmapäätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimet ja EU:n terveysstrategiassa (9) esitetty sitoumus pyrkiä eri alojen välisen yhteistyön keinoin parantamaan terveyttä, etusijalle asetetaan erityisesti ne toimet, joihin liittyy Euroopan laajuisen toiminnan tuomaa lisäarvoa seuraavilla aloilla:

| — | Toimet, joilla






  — | parannetaan Euroopan kansalaisten terveyttä, jota mitataan mahdollisuuksien mukaan asianmukaisilla indikaattoreilla, kuten terveiden elinvuosien indikaattorilla; |
| --- | --- | --- |

—

Toimet, joilla

—

parannetaan Euroopan kansalaisten terveyttä, jota mitataan mahdollisuuksien mukaan asianmukaisilla indikaattoreilla, kuten terveiden elinvuosien indikaattorilla;

| — | vähennetään terveyteen liittyvää eriarvoisuutta EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja niiden välillä; |
| --- | --- |

—

vähennetään terveyteen liittyvää eriarvoisuutta EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja niiden välillä;

| — | luodaan valmiuksia tehokkaiden kansanterveysstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi erityisesti alueilla, joilla niitä kipeimmin kaivataan. |
| --- | --- |

—

luodaan valmiuksia tehokkaiden kansanterveysstrategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi erityisesti alueilla, joilla niitä kipeimmin kaivataan.

| — | Uusien (ei-perinteisten) terveysalan toimijoiden saaminen mukaan kestäviin, yhteistyöhakuisiin ja eettisesti hyväksyttäviin toimiin niin alue- kuin paikallistasollakin kaikissa osallistuvissa maissa. Näihin toimijoihin kuuluvat julkinen sektori, yksityinen sektori sekä laajemman kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät, joiden ensisijaiset tavoitteet eivät rajoitu kansanterveyteen (esimerkiksi nuorison, etnisten ryhmien ja ympäristö- ja urheilutoiminnan kaltaisten toiminta-alojen piiristä). |
| --- | --- |

—

Uusien (ei-perinteisten) terveysalan toimijoiden saaminen mukaan kestäviin, yhteistyöhakuisiin ja eettisesti hyväksyttäviin toimiin niin alue- kuin paikallistasollakin kaikissa osallistuvissa maissa. Näihin toimijoihin kuuluvat julkinen sektori, yksityinen sektori sekä laajemman kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät, joiden ensisijaiset tavoitteet eivät rajoitu kansanterveyteen (esimerkiksi nuorison, etnisten ryhmien ja ympäristö- ja urheilutoiminnan kaltaisten toiminta-alojen piiristä).

Ehdotuksissa olisi myös osoitettava ja todistettava, että hakija kykenee tuottamaan mitattavissa olevia tuloksia aina kun se on mahdollista.

Edellä mainitut perusteet täyttävistä ehdotuksista voidaan katsoa koituvan poikkeuksellista hyötyä. Hakijoiden on kyettävä osoittamaan, miten ehdotettu toimi täyttää edellä mainitut vaatimukset.

Painopisteet luetellaan ohjelmapäätöksessä tarkoitettuja toimintalinjoja vastaavissa kohdissa.

3.2   Ensisijaiset toimet ensimmäisen tavoitteen ”Kansalaisten terveysturvan parantaminen” osalta

3.2.1   Kansalaisten suojelu terveysuhkilta

| 1. | Terveysalan yhteisön toimintaohjelman 2008–2013 kansalaisten suojelua terveysuhkilta koskevilla toimilla pannaan osaltaan täytäntöön terveysuhkiin liittyviä EU:n politiikkoja ja aloitteita yhteisön seurantaverkostosta tehdyn päätöksen (10) mukaisesti. Tavoitteena on kehittää strategioita ja mekanismeja, joilla reagoidaan terveysuhkiin ja hätätilanteisiin ja tuetaan tartuntatauteihin liittyvien riskien hallintaa Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) (11) suorittaman riskinarvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

1.

Terveysalan yhteisön toimintaohjelman 2008–2013 kansalaisten suojelua terveysuhkilta koskevilla toimilla pannaan osaltaan täytäntöön terveysuhkiin liittyviä EU:n politiikkoja ja aloitteita yhteisön seurantaverkostosta tehdyn päätöksen (10) mukaisesti. Tavoitteena on kehittää strategioita ja mekanismeja, joilla reagoidaan terveysuhkiin ja hätätilanteisiin ja tuetaan tartuntatauteihin liittyvien riskien hallintaa Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) (11) suorittaman riskinarvioinnin perusteella.

| 2. | Ohjelmaan kuuluu lisäksi muiden uhkien, kuten fysikaalisten ja kemiallisten tekijöiden aiheuttamien uhkien, tunnistaminen. Terveysturvakomitea (12) kehittää parhaillaan toimia, joilla koordinoidaan ja tuetaan terveysturvaan liittyvää jäsenvaltioiden valmiutta, reagointikykyä ja suunnittelua biologisilla, kemiallisilla tai radiologisilla aineilla tehtävien iskujen varalta. |
| --- | --- |

2.

Ohjelmaan kuuluu lisäksi muiden uhkien, kuten fysikaalisten ja kemiallisten tekijöiden aiheuttamien uhkien, tunnistaminen. Terveysturvakomitea (12) kehittää parhaillaan toimia, joilla koordinoidaan ja tuetaan terveysturvaan liittyvää jäsenvaltioiden valmiutta, reagointikykyä ja suunnittelua biologisilla, kemiallisilla tai radiologisilla aineilla tehtävien iskujen varalta.

| 3. | WHO pitää influenssapandemiaa yhtenä kansanterveyden vakavimmista uhkista. Pandeeminen virus voi kehittyä lintuviruksista, joita tällä hetkellä leviää siipikarjan ja villilintujen parissa monissa maailman kolkissa. Komissio on lintuinfluenssan vastaisten maailmanlaajuisten toimien suurimpia rahoittajia ja tukee ”One World One Health” -lähestymistapaa, jossa pyritään kytkemään toisiinsa ihmisten ja eläinten terveys (13).
  Terveysturvaa koskevissa ehdotuksissa olisi otettava huomioon seuraavat seikat:






  — | Euroopan naapuruuspolitiikan huomioon ottaminen yhdenmukaisuuden ja yhteistyön lisäämiseksi. |
| --- | --- | --- |

3.

WHO pitää influenssapandemiaa yhtenä kansanterveyden vakavimmista uhkista. Pandeeminen virus voi kehittyä lintuviruksista, joita tällä hetkellä leviää siipikarjan ja villilintujen parissa monissa maailman kolkissa. Komissio on lintuinfluenssan vastaisten maailmanlaajuisten toimien suurimpia rahoittajia ja tukee ”One World One Health” -lähestymistapaa, jossa pyritään kytkemään toisiinsa ihmisten ja eläinten terveys (13).

Terveysturvaa koskevissa ehdotuksissa olisi otettava huomioon seuraavat seikat:

—

Euroopan naapuruuspolitiikan huomioon ottaminen yhdenmukaisuuden ja yhteistyön lisäämiseksi.

| — | Ehdokasmaiden osallistumisen tukeminen tukiorganisaatioina aina, kun se on mahdollista, sekä yleensä yhteistyökumppaneina. |
| --- | --- |

—

Ehdokasmaiden osallistumisen tukeminen tukiorganisaatioina aina, kun se on mahdollista, sekä yleensä yhteistyökumppaneina.

| — | Mekanismien, terveydenhuoltojärjestelmien, suunnitelmien ja strategioiden yhteentoimivuus painottaen erityisesti alojen välisiä toimia, mukaan lukien toimet, jotka koskevat terveysuhkia ja tauteja kansanterveyden, eläinten terveyden ja ekosysteemien yhtymäkohdissa. |
| --- | --- |

—

Mekanismien, terveydenhuoltojärjestelmien, suunnitelmien ja strategioiden yhteentoimivuus painottaen erityisesti alojen välisiä toimia, mukaan lukien toimet, jotka koskevat terveysuhkia ja tauteja kansanterveyden, eläinten terveyden ja ekosysteemien yhtymäkohdissa.

| — | Hankkeissa olisi myös arvioitava määrällisesti toimien taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä käsiteltävä kansanterveyden alan toimien mahdollisia muita myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia (ulkoisvaikutuksia). |
| --- | --- |

—

Hankkeissa olisi myös arvioitava määrällisesti toimien taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset sekä käsiteltävä kansanterveyden alan toimien mahdollisia muita myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia (ulkoisvaikutuksia).

3.2.1.1   Ehkäisyn kehittäminen (liitteen 1.1.1–1.1.2 kohta)

Tietojen vaihtaminen rokotusten edistämiskäytännöistä jäsenvaltioissa, erityisesti vaikeasti saavutettavien väestöryhmien osalta

Tuetaan rokotuksia koskevia aloitteita (ehdotus neuvoston suositukseksi jäsenvaltioille kausi-influenssarokotuksen antamisesta 75 prosentille riskiryhmään kuuluvista sekä ehdotus neuvoston suositukseksi, joka koskee rokotusasteen lisäämistä tai säilyttämistä tiettyjä lastentauteja vastaan). Erityisesti olisi keskityttävä tuhkarokkoon ja vihurirokkoon (14), kausi-influenssaan (15), ihmisen papilloomavirukseen (HPV), jäykkäkouristukseen sekä uusiin pneumokokkirokotteisiin.

Rokotusten edistämiskeinoissa olisi otettava huomioon seuraavat seikat:

| — | valikoitujen ja laajempien väestöryhmien puutteellinen nykytietous rokotteista ja rokotuksiin liittyvistä kysymyksistä (16), |
| --- | --- |

—

valikoitujen ja laajempien väestöryhmien puutteellinen nykytietous rokotteista ja rokotuksiin liittyvistä kysymyksistä (16),

| — | todistepohjaiset tavat vähentää rokottamisen esteitä ja parantaa yleisön käsityksiä rokotusten hyödyistä (17), |
| --- | --- |

—

todistepohjaiset tavat vähentää rokottamisen esteitä ja parantaa yleisön käsityksiä rokotusten hyödyistä (17),

| — | todistepohjaiset ja erittäin tehokkaat rokotuksia koskevat terveyskampanjatoimet, |
| --- | --- |

—

todistepohjaiset ja erittäin tehokkaat rokotuksia koskevat terveyskampanjatoimet,

| — | rokotushankkeiden, erityisesti yhteisön kansanterveysalan ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden (18) tulokset ja käynnissä olevat toimet, sekä 13.–14. helmikuuta 2008 komission ja kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanoviraston yhdessä järjestämän, rokotusstrategiaa koskevan kokouksen (”meeting on vaccination strategy”) (19) pöytäkirja.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

rokotushankkeiden, erityisesti yhteisön kansanterveysalan ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden (18) tulokset ja käynnissä olevat toimet, sekä 13.–14. helmikuuta 2008 komission ja kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanoviraston yhdessä järjestämän, rokotusstrategiaa koskevan kokouksen (”meeting on vaccination strategy”) (19) pöytäkirja.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Nykyisten mallintamisvälineiden kartoittaminen ja niiden käyttö olemassa olevissa ja uusissa uhkatilanteissa

Koko EU:ssa on tärkeää, että lisätään jäsenvaltioiden tietoja mallintamisvälineiden käytöstä, seuraavista syistä:

| — | politiikkojen ja niiden täytäntöönpanon kustannustehokkuuden mittaaminen tehokkaasti sekä uusien rokotteiden ja muiden ehkäisytoimien vaikutusten arviointi, |
| --- | --- |

—

politiikkojen ja niiden täytäntöönpanon kustannustehokkuuden mittaaminen tehokkaasti sekä uusien rokotteiden ja muiden ehkäisytoimien vaikutusten arviointi,

| — | tautien vaikutusten arviointi, |
| --- | --- |

—

tautien vaikutusten arviointi,

| — | ilmastonmuutoksen seuraukset terveysalalla, |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutoksen seuraukset terveysalalla,

| — | päätöksenteon tukeminen (yksittäisten toimenpiteiden, kuten sosiaalisen kanssakäymisen vähentämisen, mahdolliset vaikutukset).
  [Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) (20) kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous] |
| --- | --- |

—

päätöksenteon tukeminen (yksittäisten toimenpiteiden, kuten sosiaalisen kanssakäymisen vähentämisen, mahdolliset vaikutukset).

[Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) (20) kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous]

3.2.1.2   Varautumisen tukeminen (liitteen 1.1.1–1.1.3 ja 1.1.5 kohta)

Tietojen vaihtaminen terveysuhkista ja valmiussuunnitelmista

Valmiussuunnitelmia koskevien tietojen vaihtamisella tarkoitetaan sekä yleisiä valmiussuunnitelmia että tiettyjä uhkia koskevia erityissuunnitelmia (biologiset, kemialliset, säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvät ja ilmastonmuutokseen liittyvät terveysuhkat). Tiedot voivat koskea täytäntöönpanomekanismeja, vaikutusten arviointia, alojen välisiä näkökohtia tai tiedottamista alan ammattilaisille ja yleisölle.

Tietojen vaihtamista koskevat toimet voivat sisältää esimerkiksi seuraavia tekijöitä:

| — | kartoitetaan kriisinhallinnan parhaat käytännöt ja analysoidaan edellytykset niiden siirtämiseksi eri aloille: esimerkiksi tiedon hallinta; tiedottaminen alan ammattilaisille, tiedotusvälineille ja yleisölle; kriisinhallintaa koskevat viitesuuntaviivat; kriisityöryhmän perustaminen, koordinaatiomekanismit ja muut kriisin logistiset näkökohdat; odottamattomissa tilanteissa toimimista koskeva henkilöstön ja tukihenkilöstön koulutus tai koulutusta koskevat opetussuunnitelmat (koulutuksen luonne, tavoite ja sisältö), |
| --- | --- |

—

kartoitetaan kriisinhallinnan parhaat käytännöt ja analysoidaan edellytykset niiden siirtämiseksi eri aloille: esimerkiksi tiedon hallinta; tiedottaminen alan ammattilaisille, tiedotusvälineille ja yleisölle; kriisinhallintaa koskevat viitesuuntaviivat; kriisityöryhmän perustaminen, koordinaatiomekanismit ja muut kriisin logistiset näkökohdat; odottamattomissa tilanteissa toimimista koskeva henkilöstön ja tukihenkilöstön koulutus tai koulutusta koskevat opetussuunnitelmat (koulutuksen luonne, tavoite ja sisältö),

| — | asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välinen tietojen vaihto sekä tiedottaminen yleisölle ja tiedotusvälineille, |
| --- | --- |

—

asiantuntijoiden ja poliittisten päättäjien välinen tietojen vaihto sekä tiedottaminen yleisölle ja tiedotusvälineille,

| — | levitetään EU:n jäsenvaltioille tietoa EU:n tiedotusverkoston (21) vastuualueeseen kuuluvan workshopin maailmanlaajuisen terveysturva-aloitteen (GHSI) puitteissa nimeämistä avaintoimista, joita ovat esimerkiksi yhteydet joukkoviestimiin, influenssapandemiat, laboratorioihin liittyvät kysymykset ja lääketieteelliset vastatoimet.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

levitetään EU:n jäsenvaltioille tietoa EU:n tiedotusverkoston (21) vastuualueeseen kuuluvan workshopin maailmanlaajuisen terveysturva-aloitteen (GHSI) puitteissa nimeämistä avaintoimista, joita ovat esimerkiksi yhteydet joukkoviestimiin, influenssapandemiat, laboratorioihin liittyvät kysymykset ja lääketieteelliset vastatoimet.

[Tarjouspyyntö]

| — | seurataan kriisinhallintaan liittyviä tiedonvaihtomekanismeja ja kytketään ne kansainvälisiin tiedonvaihtovälineisiin. Tähän kuuluu myös yhteistyön parantaminen Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tämän alan toimien kanssa sekä maailmanlaajuisten terveysturvan toimintaryhmien (Global Health Security Action Groups) (22) kanssa.
  [YTK:n kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous] |
| --- | --- |

—

seurataan kriisinhallintaan liittyviä tiedonvaihtomekanismeja ja kytketään ne kansainvälisiin tiedonvaihtovälineisiin. Tähän kuuluu myös yhteistyön parantaminen Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tämän alan toimien kanssa sekä maailmanlaajuisten terveysturvan toimintaryhmien (Global Health Security Action Groups) (22) kanssa.

[YTK:n kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous]

Uusiin ja kehittymässä oleviin uhkiin tarkoitettujen rokotteiden ja muiden farmaseuttisten vastatoimien nopean kehittämisen tukeminen

Uusien taudinaiheuttajien ilmaantumisen todennäköisyys alueilla, joilla niitä ei aiemmin ole esiintynyt, kasvaa. Ne voivat aiheuttaa laajalle leviäviä tauteja esimerkiksi lisääntyvän matkailun, ilmastonmuutoksen ja muiden ympäristömuutosten sekä taudinaiheuttajan, tartunnanlevittäjän ja reservoaarin välisen suhteen ansiosta. Haasteena on uusiin ja kehittymässä oleviin tauteihin tarkoitettujen rokotteiden nopea kehittäminen, tuotanto ja lisensointi, jotta voidaan suojella Euroopan ja muun maailman väestöä.

Kehitettävät toimet ovat seuraavat:

| — | suunnitellaan prosessi, jolla voidaan nopeuttaa rokotteiden luovuttamista käyttöön hätätilanteissa, |
| --- | --- |

—

suunnitellaan prosessi, jolla voidaan nopeuttaa rokotteiden luovuttamista käyttöön hätätilanteissa,

| — | vahvistetaan tutkimuslaitosten verkostoa rokotteiden laajan kehitystoiminnan tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

vahvistetaan tutkimuslaitosten verkostoa rokotteiden laajan kehitystoiminnan tukemiseksi,

| — | kehitetään laajasti sovellettavia rokotteiden kehittelyohjelmia.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

kehitetään laajasti sovellettavia rokotteiden kehittelyohjelmia.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Terveysalan sopeutuminen ilmastonmuutoksen seurauksiin

EU on ryhtynyt toimiin maapallon lämpenemisen huomioon ottamiseksi ja ilmaston mahdollisesti katastrofaalisen muuttumisen estämiseksi (23)
   (24). Ilmastonmuutoksen seurauksiin sopeutuminen vaikuttaa terveydenhuoltojärjestelmien kaikkiin osiin (terveydenhuolto, sairauksien ehkäiseminen ja terveyskasvatus, terveysuhkat, kuten ilmastonmuutoksen vaikutus tartuntatauteihin, sekä hengitysvaikeuksien kaltaiset muut terveysongelmat).

| — | Tätä kohtaa koskevien toimien aiheena voivat olla esimerkiksi tietojen vaihto sekä ilmastonmuutoksen terveyteen vaikuttaviin seurauksiin sopeutumista koskevien toimenpiteiden ja toimien siirrettävyyden vertailu ja analysointi.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tätä kohtaa koskevien toimien aiheena voivat olla esimerkiksi tietojen vaihto sekä ilmastonmuutoksen terveyteen vaikuttaviin seurauksiin sopeutumista koskevien toimenpiteiden ja toimien siirrettävyyden vertailu ja analysointi.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.2.1.3   Tartuntatautien ja muiden terveysuhkien varhaisen havaitsemisen ja torjunnan tehostaminen

Tuberkuloosin torjuntaa ja riskialttiita väestöryhmiä koskevien valmiuksien kehittäminen ja koulutus tuberkuloosin eniten rasittamissa maissa (todistepohjaiset vaatimukset)

Euroopan komissio pyysi maaliskuussa 2007 Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskusta (ECDC) laatimaan ehdotuksen tuberkuloosin torjuntaa Euroopan unionissa koskevaksi toimintasuunnitelmaksi (25). Monissa EU:n jäsenvaltioissa tuberkuloositilanne on kehittymässä myönteiseen suuntaan, ja niissä siirrytään todennäköisesti taudin täydellistä hävittämistä edeltävään vaiheeseen. Maiden tilanteet vaihtelevat kuitenkin vielä erittäin paljon (26), ja torjuntatoimia vaikeuttavat muun muassa lääkeresistentti tuberkuloosi ja taudin voimakas leviäminen riskiryhmissä.

| — | Tuetaan jäsenvaltioita, erityisesti taudin eniten rasittamia maita, tuberkuloosin torjunnassa. Valmiuksien kehittäminen ja koulutus auttaisivat kansallisten suunnitelmien laatimisessa. Olisi myös kehitettävä ja mukautettava torjuntamenetelmiä maissa, joissa tuberkuloosia esiintyy vain vähän ja lähinnä tietyissä vaikeasti tavoitettavissa riskiryhmissä. |
| --- | --- |

—

Tuetaan jäsenvaltioita, erityisesti taudin eniten rasittamia maita, tuberkuloosin torjunnassa. Valmiuksien kehittäminen ja koulutus auttaisivat kansallisten suunnitelmien laatimisessa. Olisi myös kehitettävä ja mukautettava torjuntamenetelmiä maissa, joissa tuberkuloosia esiintyy vain vähän ja lähinnä tietyissä vaikeasti tavoitettavissa riskiryhmissä.

| — | Kehitetään kohorttianalyysiin perustuvia välineitä torjuntaohjelmien tehokkuuden arvioimiseksi.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään kohorttianalyysiin perustuvia välineitä torjuntaohjelmien tehokkuuden arvioimiseksi.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Virushepatiitin tiedostamisen, varhaisen diagnosoinnin, ehkäisemisen ja torjunnan tukeminen

Erityyppiset virushepatiitit ovat huomattavia tartuntatauteja, joilla on merkittäviä terveydellisiä, sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia ja jotka voivat aiheuttaa vakavia, pitkäaikaisia jälkivaikutuksia. Tällaisten tautien seuranta on ECDC:n tehtävä (27). Väestön ja terveydenhuollon ammattilaisten on oltava tietoisia käytettävissä olevista ehkäisy- ja torjuntatoimenpiteistä sekä vaikutusten lieventämiskeinoista.

| — | Terveydenhuollon ammattilaisten koulutus ja yksityiskohtainen tiedotus yleisölle ja ammattilaisille ovat esimerkkejä aiheellisista toimista.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Terveydenhuollon ammattilaisten koulutus ja yksityiskohtainen tiedotus yleisölle ja ammattilaisille ovat esimerkkejä aiheellisista toimista.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Terveysuhkien varhainen havaitseminen ja uhkatilanteiden vaikutusten arviointi

Oireyhtymäperusteista seurantaa kohtaan on alettu tuntea uutta mielenkiintoa. Useissa Euroopan maissa on jo otettu käyttöön laaja oireryhmäperusteinen seuranta eri aloilla (tartuntataudit, ympäristöterveydenhuolto, eläinlääketiede). Seurannassa käytetään eri tietolähteitä (ensiapupoliklinikat, kuolevuus, neuvontapuhelimet) ja eri menetelmiä (retrospektiiviset tai prospektiiviset tutkimukset).

| — | Voitaisiin laatia Euroopassa käytössä olevaa oireryhmäperusteista seurantaa koskeva selvitys, joka kattaisi useampia jäsenvaltioita ja jossa määriteltäisiin käynnissä olevat hankkeet huomioon ottava, yhteinen lähestymistapa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Voitaisiin laatia Euroopassa käytössä olevaa oireryhmäperusteista seurantaa koskeva selvitys, joka kattaisi useampia jäsenvaltioita ja jossa määriteltäisiin käynnissä olevat hankkeet huomioon ottava, yhteinen lähestymistapa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.2.1.4   Valmiuksien kehittämisen tehostaminen (liitteen 1.1.1–1.1.4 kohta)

Kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntöönpanon tukeminen jäsenvaltioissa

Kansainvälistä terveyssäännöstöä (28) (2005) ryhdyttiin panemaan täytäntöön 15. kesäkuuta 2007. Komission päätöstä 2000/57/EY (29) on muutettu EU:ssa komission päätöksellä 2008/351/EY (30) siten, että ilmoitukset on lähetettävä tämän järjestelmän kautta samanaikaisesti kuin niistä ilmoitetaan kansainvälisen terveyssäännöstön mukaisesti.

Kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa voidaan tukea seuraavasti:

| — | turvallisuutta tai terveyteen liittyviä toimenpiteitä kansanterveydellisissä hätätilanteissa (kriisitilanteissa) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön kartoittaminen ja vertailu, |
| --- | --- |

—

turvallisuutta tai terveyteen liittyviä toimenpiteitä kansanterveydellisissä hätätilanteissa (kriisitilanteissa) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön kartoittaminen ja vertailu,

| — | terveyteen liittyvien kiireellisten toimenpiteiden vaikutus muihin toiminta-aloihin, kuten liikkuvuuteen, maahanmuuttoon tai ihmisoikeuksien suojeluun, |
| --- | --- |

—

terveyteen liittyvien kiireellisten toimenpiteiden vaikutus muihin toiminta-aloihin, kuten liikkuvuuteen, maahanmuuttoon tai ihmisoikeuksien suojeluun,

| — | kansainvälisessä terveyssäännöstössä määriteltyjen keskeisten valmiuksien käyttöönottoon liittyvät nykyiset politiikat ja käytännöt jäsenvaltioissa sekä niiden suhde EU:n säännöksiin.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

kansainvälisessä terveyssäännöstössä määriteltyjen keskeisten valmiuksien käyttöönottoon liittyvät nykyiset politiikat ja käytännöt jäsenvaltioissa sekä niiden suhde EU:n säännöksiin.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Kemian sekä radiologisten ja ydinalan vertailulaboratorioiden tukiverkosto, myrkyllisten teollisuuskemikaalien ja radioaktiivisten uhkien nopea arviointi sekä tieteellisesti validoitujen kansanterveydellisten vastatoimien kehittäminen

Kehitettävät toimet ovat kemikaaleihin sekä säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvien terveysturvakomitean painopisteiden mukaisia. Vuonna 2009 etusijalle olisi asetettava seuraavat toimet:

| — | kemikaaleja ja radioaktiivisia aineita tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luettelointi ja auditointi, mukaan lukien workshop, jossa käsitellään valmiuksien ja voimavarojen jakamista, |
| --- | --- |

—

kemikaaleja ja radioaktiivisia aineita tutkivien kansallisten vertailulaboratorioiden luettelointi ja auditointi, mukaan lukien workshop, jossa käsitellään valmiuksien ja voimavarojen jakamista,

| — | myrkyllisten teollisuuskemikaalien arvioinnin ajan tasalle saattaminen; uhkien ja riskien nopeaa arviointia koskevien protokollien laatiminen; |
| --- | --- |

—

myrkyllisten teollisuuskemikaalien arvioinnin ajan tasalle saattaminen; uhkien ja riskien nopeaa arviointia koskevien protokollien laatiminen;

| — | radioaktiivisten tekijöiden arvioinnin ajan tasalle saattaminen; uhkien ja riskien nopeaa arviointia koskevien protokollien laatiminen.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

radioaktiivisten tekijöiden arvioinnin ajan tasalle saattaminen; uhkien ja riskien nopeaa arviointia koskevien protokollien laatiminen.

[Tarjouspyyntö]

3.2.2   Kansalaisten turvallisuuden parantaminen (liitteen 1.2 kohta)

3.2.2.1   Antibioottien järkevän käytön lisääminen sekä mikrobi- ja viruslääkeresistenssin (31) torjunta (liitteen 1.2.3 kohta)

Protokollien edelleen kehittäminen ja antibioottien järkevä käyttö

Kehitettävät toimet ovat seuraavat:

| — | Antibioottien käyttö avohoidossa ja sairaaloissa: analyysi ja raportti, mukaan lukien lääkeresistenttien tapausten hoitokustannusten arviointi, joka kattaa myös sairaaloiden, avohuollon, eläinten ja ruuan väliset yhtymäkohdat. Tässä olisi myös otettava huomioon terveysvaikutukset, joita seuraa antibioottien käytön vähentämisestä ihmisten sairauksien hoidossa, sekä tämän vähentämisen kustannus-hyötyanalyysi.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Antibioottien käyttö avohoidossa ja sairaaloissa: analyysi ja raportti, mukaan lukien lääkeresistenttien tapausten hoitokustannusten arviointi, joka kattaa myös sairaaloiden, avohuollon, eläinten ja ruuan väliset yhtymäkohdat. Tässä olisi myös otettava huomioon terveysvaikutukset, joita seuraa antibioottien käytön vähentämisestä ihmisten sairauksien hoidossa, sekä tämän vähentämisen kustannus-hyötyanalyysi.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.2.2.2   Potilasturvallisuuden parantaminen tarjoamalla laadukasta ja turvallista terveydenhuoltoa (liitteen 1.2.3 kohta)

| — | Vaihdetaan parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä ja tehdään tutkimuksia, jotka koskevat hoitoon liittyvien infektioiden epidemiologiaa ja infektioiden ehkäisemisen ja valvonnan kustannustehokkuutta.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Vaihdetaan parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä ja tehdään tutkimuksia, jotka koskevat hoitoon liittyvien infektioiden epidemiologiaa ja infektioiden ehkäisemisen ja valvonnan kustannustehokkuutta.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään välineitä terveydenhuollon laadun ja turvallisuuden mittaamiseksi ja parantamiseksi: kehitetään suuntaviivoja tai välineitä, joiden tarkoituksena on arvioida eri hoitoympäristöissä tarjotun terveydenhuollon laatua ja edistää hyviä käytäntöjä, sekä mittausjärjestelmiä, joilla voidaan lisätä hoitoprotokollien noudattamista.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään välineitä terveydenhuollon laadun ja turvallisuuden mittaamiseksi ja parantamiseksi: kehitetään suuntaviivoja tai välineitä, joiden tarkoituksena on arvioida eri hoitoympäristöissä tarjotun terveydenhuollon laatua ja edistää hyviä käytäntöjä, sekä mittausjärjestelmiä, joilla voidaan lisätä hoitoprotokollien noudattamista.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Toteutetaan potilaita, terveydenhuoltojärjestelmiä ja yhteiskuntaa hyödyttävää telelääketiedettä koskevassa tiedonannossa KOM(2008) 689 esitetyt toimet yhteistyön vahvistamiseksi terveysalan ammattilaisten ja potilaiden välillä avainalueilla, joilla telelääketieteen soveltamispotentiaali on suuri, kyseisen tiedonannon mukaisesti. Tarkoituksena on antaa erityisiä suosituksia siitä, miten luottamusta telelääketieteeseen ja telelääketieteen hyväksyntää voidaan lisätä, ottaen huomioon eettiset ja yksityisyyteen liittyvät näkökohdat.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Toteutetaan potilaita, terveydenhuoltojärjestelmiä ja yhteiskuntaa hyödyttävää telelääketiedettä koskevassa tiedonannossa KOM(2008) 689 esitetyt toimet yhteistyön vahvistamiseksi terveysalan ammattilaisten ja potilaiden välillä avainalueilla, joilla telelääketieteen soveltamispotentiaali on suuri, kyseisen tiedonannon mukaisesti. Tarkoituksena on antaa erityisiä suosituksia siitä, miten luottamusta telelääketieteeseen ja telelääketieteen hyväksyntää voidaan lisätä, ottaen huomioon eettiset ja yksityisyyteen liittyvät näkökohdat.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.2.2.3   Nanomateriaalien turvallisuus (liitteen 1.2.1 kohta)

| — | Nanomateriaalien turvallisuutta koskeva yhteinen toimi, jonka tarkoituksena on i) vahvistaa, laajentaa ja jakaa tietämystä, jota tarvitaan nanomateriaalien vaarojen, altistuksen ja niihin liittyvien yleisten riskien arvioimiseksi; ii) nopeuttaa olemassa olevan tiedon hyödyntämistä sekä riskinarviointia ja -hallintaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä iii) edistää luotettavien menetelmien käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa.
  [Yhteinen toimi] |
| --- | --- |

—

Nanomateriaalien turvallisuutta koskeva yhteinen toimi, jonka tarkoituksena on i) vahvistaa, laajentaa ja jakaa tietämystä, jota tarvitaan nanomateriaalien vaarojen, altistuksen ja niihin liittyvien yleisten riskien arvioimiseksi; ii) nopeuttaa olemassa olevan tiedon hyödyntämistä sekä riskinarviointia ja -hallintaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä iii) edistää luotettavien menetelmien käyttöönottoa kaikkialla EU:ssa.

[Yhteinen toimi]

3.2.2.4   Veren, kudosten, solujen ja elinten turvallisuus (liitteen 1.2.2 kohta)

| — | Parannetaan erityisten menetelmien saatavuutta ja niitä koskevaa koulutusta elinluovutusten lisäämiseksi; erityisesti tämä koskee elinluovutusten laadunparannusohjelmia.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Parannetaan erityisten menetelmien saatavuutta ja niitä koskevaa koulutusta elinluovutusten lisäämiseksi; erityisesti tämä koskee elinluovutusten laadunparannusohjelmia.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Suunnitellaan menettelyjä ja tietoteknisiä välineitä, joita voidaan käyttää välitettäessä ihmiselimiä jäsenvaltiolta toiselle, kun tarkoituksena on ylimääräisten elinten tarjoaminen muille maille erityisesti kiireellisiä tai vaikeasti hoidettavia potilaita varten.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Suunnitellaan menettelyjä ja tietoteknisiä välineitä, joita voidaan käyttää välitettäessä ihmiselimiä jäsenvaltiolta toiselle, kun tarkoituksena on ylimääräisten elinten tarjoaminen muille maille erityisesti kiireellisiä tai vaikeasti hoidettavia potilaita varten.

[Tarjouspyyntö]

| — | Tilapäinen yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa ihmisestä saataviin aineisiin liittyvissä erityiskysymyksissä (veri, kudokset, solut, elimet).
  [Suora avustussopimus Euroopan neuvoston kanssa] |
| --- | --- |

—

Tilapäinen yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa ihmisestä saataviin aineisiin liittyvissä erityiskysymyksissä (veri, kudokset, solut, elimet).

[Suora avustussopimus Euroopan neuvoston kanssa]

| — | Veren, kudosten, solujen ja elinten osalta on edelleen ratkaisematta tiettyjä kysymyksiä, jotka liittyvät raportointijärjestelmiin, nopeaan reagointiin vaaratilanteissa, reagointiin ja koodaukseen. Hankkeet, joilla edistetään alan menetelmien kehittämistä, asetetaan tässä etusijalle.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Veren, kudosten, solujen ja elinten osalta on edelleen ratkaisematta tiettyjä kysymyksiä, jotka liittyvät raportointijärjestelmiin, nopeaan reagointiin vaaratilanteissa, reagointiin ja koodaukseen. Hankkeet, joilla edistetään alan menetelmien kehittämistä, asetetaan tässä etusijalle.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kudosten, solujen, veren tai plasman maksuttoman luovuttamisen periaate: päivittäisten käytäntöjen tarkastelu.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kudosten, solujen, veren tai plasman maksuttoman luovuttamisen periaate: päivittäisten käytäntöjen tarkastelu.

[Tarjouspyyntö]

3.3   Ensisijaiset toimet toisen tavoitteen ”Terveyden edistäminen” osalta

Tämän kohdan toimilla on tarkoitus ehkäistä merkittäviä sairauksia ja vähentää terveyteen liittyvää eriarvoisuutta EU:ssa keskittymällä keskeisiin terveyden taustatekijöihin, kuten ravitsemukseen ja liikuntaan, alkoholin käyttöön, tupakointiin ja huumeiden käyttöön, sekä sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin taustatekijöihin.

Vuonna 2009 tämän tavoitteen mukaisilla ensisijaisilla toimilla pyritään vähentämään terveyteen liittyvää eriarvoisuutta EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden sisällä ja niiden välillä, edistämään ”Terveys kaikissa politiikoissa” -lähestymistapaa sekä arvioimaan ja edistämään jäsenvaltioissa ja alueilla tehtäviä kestäviä terveysinvestointeja. Näin on tarkoitus tukea EU:n terveysstrategiassa esitettyjä strategisia periaatteita. Sen jälkeen kun komission ehdotus direktiiviksi rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavista potilaiden oikeuksista (32) on hyväksytty, käsitellään ehdotuksen esiin tuomia kysymyksiä. Terveyden taustatekijöissä keskitytään erityisesti lasten ja nuorten terveyteen vaikuttaviin taustatekijöihin ja ympäristöihin.

3.3.1   Terveempien elintapojen edistäminen ja terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentäminen (liitteen 2.1 kohta)

3.3.1.1   ”Terveys kaikissa politiikoissa” -lähestymistavan edistäminen (liitteen 2.1.1 kohta)

| — | Edistetään terveysvaikutusten arviointia: perustetaan toimia, joilla rohkaistaan käyttämään terveysvaikutusten arviointia välineenä terveyskeskeisen politiikan harjoittamisessa EU:ssa, jäsenvaltioissa ja alueilla (tai paikallisesti), tasa-arvonäkökohdat huomioon ottaen.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Edistetään terveysvaikutusten arviointia: perustetaan toimia, joilla rohkaistaan käyttämään terveysvaikutusten arviointia välineenä terveyskeskeisen politiikan harjoittamisessa EU:ssa, jäsenvaltioissa ja alueilla (tai paikallisesti), tasa-arvonäkökohdat huomioon ottaen.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään menetelmiä ”Terveys kaikissa politiikoissa” -lähestymistavan soveltamiseksi politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään menetelmiä ”Terveys kaikissa politiikoissa” -lähestymistavan soveltamiseksi politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kartoitetaan EU:n toimielinten ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kaudesta 2003 lähtien yhteisrahoittamat, terveyteen liittyvät hankkeet ja toimet.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kartoitetaan EU:n toimielinten ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kaudesta 2003 lähtien yhteisrahoittamat, terveyteen liittyvät hankkeet ja toimet.

[Tarjouspyyntö]

| — | Tutkitaan EU:n politiikkojen vaikutusta terveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tutkitaan EU:n politiikkojen vaikutusta terveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin.

[Tarjouspyyntö]

3.3.1.2   Kansanterveyteen liittyvä valmiuksien kehittäminen (liitteen 2.1.1 kohta)

| — | Kehitetään välineitä, menettelyjä ja kokeilutoimintaa kansanterveysalan tutkimuksen ja EU:n politiikan suunnittelun vuorovaikutuksen parantamiseksi.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään välineitä, menettelyjä ja kokeilutoimintaa kansanterveysalan tutkimuksen ja EU:n politiikan suunnittelun vuorovaikutuksen parantamiseksi.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Laaditaan käsikirjoja mielenterveyden edistämisen ja mielenterveyshäiriöiden ehkäisemisen sisällyttämisestä nuoriso- ja sosiaalialalla, kouluissa ja työpaikoilla toimivien ammattihenkiöiden koulutukseen ja työkäytäntöihin, ottaen huomioon mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevan eurooppalaisen sopimuksen mukaiset toimet (33).
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Laaditaan käsikirjoja mielenterveyden edistämisen ja mielenterveyshäiriöiden ehkäisemisen sisällyttämisestä nuoriso- ja sosiaalialalla, kouluissa ja työpaikoilla toimivien ammattihenkiöiden koulutukseen ja työkäytäntöihin, ottaen huomioon mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevan eurooppalaisen sopimuksen mukaiset toimet (33).

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Edistetään vammojen ehkäisemisen sisällyttämistä kansanterveyteen liittyvään ammatilliseen koulutukseen: kehitetään modulaarisia opetussuunnitelmia terveydenhuoltoalalle.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Edistetään vammojen ehkäisemisen sisällyttämistä kansanterveyteen liittyvään ammatilliseen koulutukseen: kehitetään modulaarisia opetussuunnitelmia terveydenhuoltoalalle.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Keskeisiä terveyden taustatekijöitä koskevien EU:n strategioiden täytäntöönpanon tukeminen (ravitsemusta sekä sidosryhmien verkostoitumista käsittelevät terveysfoorumit).
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Keskeisiä terveyden taustatekijöitä koskevien EU:n strategioiden täytäntöönpanon tukeminen (ravitsemusta sekä sidosryhmien verkostoitumista käsittelevät terveysfoorumit).

[Tarjouspyyntö]

| — | Parannetaan terveydenhuollon ammattilaisten viestintätaitoja, jotta he kykenisivät paremmin vastaamaan potilaiden tarpeisiin, ottaen huomioon sukupuoli, ikä ja muut sosioekonomiset ja kulttuuriin liittyvät muuttujat: kartoitetaan terveydenhuollon ammattilaisille annettavaa viestintäkoulutusta tarkoituksena viestinnän sisällyttäminen kansanterveyteen liittyviin koulutusohjelmiin sekä mahdollisesti ylempään korkeakoulututkintoon johtavan koulutusohjelman perustaminen.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Parannetaan terveydenhuollon ammattilaisten viestintätaitoja, jotta he kykenisivät paremmin vastaamaan potilaiden tarpeisiin, ottaen huomioon sukupuoli, ikä ja muut sosioekonomiset ja kulttuuriin liittyvät muuttujat: kartoitetaan terveydenhuollon ammattilaisille annettavaa viestintäkoulutusta tarkoituksena viestinnän sisällyttäminen kansanterveyteen liittyviin koulutusohjelmiin sekä mahdollisesti ylempään korkeakoulututkintoon johtavan koulutusohjelman perustaminen.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään kansanterveyteen liittyviä valmiuksia: jäsenvaltioiden kansanterveyteen liittyvien valmiuksien kartoituksen perusteella määritellään puutteet, tarpeet ja kehittämisehdotukset ottaen huomioon myös EU:n tason verkostoitumistarpeet.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään kansanterveyteen liittyviä valmiuksia: jäsenvaltioiden kansanterveyteen liittyvien valmiuksien kartoituksen perusteella määritellään puutteet, tarpeet ja kehittämisehdotukset ottaen huomioon myös EU:n tason verkostoitumistarpeet.

[Tarjouspyyntö]

3.3.1.3   Terveysinvestoinnit (liitteen 2.1.1 ja 2.1.2 kohta)

| — | Analyyttinen tutkimus, jossa arvioidaan, miten terveyden parantamiseen (terveydenhuoltojärjestelmät mukaan lukien) tehtävät investoinnit korreloivat talouskasvun ja -kehityksen kanssa. (liitteen 2.1.1 kohta)
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Analyyttinen tutkimus, jossa arvioidaan, miten terveyden parantamiseen (terveydenhuoltojärjestelmät mukaan lukien) tehtävät investoinnit korreloivat talouskasvun ja -kehityksen kanssa. (liitteen 2.1.1 kohta)

[Tarjouspyyntö]

| — | Edistetään terveysinvestointeja EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla hyviä käytäntöjä vaihtamalla ja tekemällä yhteistyötä EU:n toimielinten ja muiden elinten (esimerkiksi Euroopan investointipankin), kansainvälisten organisaatioiden, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa. (liitteen 2.1.2 kohta)
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Edistetään terveysinvestointeja EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla hyviä käytäntöjä vaihtamalla ja tekemällä yhteistyötä EU:n toimielinten ja muiden elinten (esimerkiksi Euroopan investointipankin), kansainvälisten organisaatioiden, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa. (liitteen 2.1.2 kohta)

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Aloitteet alueellisten terveysinvestointien vaikuttavuuden ja kestävyyden parantamista koskevien parhaiden käytäntöjen määrittelemiseksi. (liitteen 2.1.2 kohta)
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Aloitteet alueellisten terveysinvestointien vaikuttavuuden ja kestävyyden parantamista koskevien parhaiden käytäntöjen määrittelemiseksi. (liitteen 2.1.2 kohta)

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.3.1.4   Terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentäminen (liitteen 2.1.2 kohta)

| — | Kehitetään ja levitetään jäsenvaltioiden sisällä ja välillä sekä ohjelmaan osallistuvien maiden alueiden sisällä ja välillä vallitsevan terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämistä koskevia hyviä käytäntöjä.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään ja levitetään jäsenvaltioiden sisällä ja välillä sekä ohjelmaan osallistuvien maiden alueiden sisällä ja välillä vallitsevan terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämistä koskevia hyviä käytäntöjä.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään ja jaetaan terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämistä koskevien terveydenhuoltojärjestelmien hyviä käytäntöjä.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään ja jaetaan terveyteen liittyvän eriarvoisuuden vähentämistä koskevien terveydenhuoltojärjestelmien hyviä käytäntöjä.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Tutkimus, joka koskee terveystilanteeseen ja terveydenhuoltopalvelujen tarjontaan liittyvän jäsenvaltioiden välisen eriarvoisuuden ulottuvuuksia ja seurauksia. |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka koskee terveystilanteeseen ja terveydenhuoltopalvelujen tarjontaan liittyvän jäsenvaltioiden välisen eriarvoisuuden ulottuvuuksia ja seurauksia.

| — | Organisatorinen ja tekninen tuki verkostoitumiselle EU:ssa, tavoitteena eriarvoisuuden vähentäminen.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Organisatorinen ja tekninen tuki verkostoitumiselle EU:ssa, tavoitteena eriarvoisuuden vähentäminen.

[Tarjouspyyntö]

3.3.1.5   Yhteistyön edistäminen rajatylittävässä terveydenhuollossa (liitteen 2.1.2 kohta)

| — | Mitataan EU:n terveydenhuoltojärjestelmissä tarjottavien hoitojen vastaavuutta: hoitotoimenpiteiden korvaamista tai hyväksymistä koskevien kansallisten kriteereiden ja päätöksentekoprosessien vertailukelpoisuuden mittaaminen.
  [Tarjouspyyntö / Suora avustussopimus eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kanssa] |
| --- | --- |

—

Mitataan EU:n terveydenhuoltojärjestelmissä tarjottavien hoitojen vastaavuutta: hoitotoimenpiteiden korvaamista tai hyväksymistä koskevien kansallisten kriteereiden ja päätöksentekoprosessien vertailukelpoisuuden mittaaminen.

[Tarjouspyyntö / Suora avustussopimus eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kanssa]

3.3.2   Terveempien elintapojen edistäminen ja tärkeimpien tautien ja vammojen vähentäminen vaikuttamalla terveyden taustatekijöihin (liitteen 2.2 kohta)

3.3.2.1   Lapset ja nuoret (liitteen 2.2.1 kohta)

| — | Pannaan täytäntöön nuorten terveyttä koskeva komission aloite: tuetaan jäsenvaltioiden ja sidosryhmien yhteistyötä sekä verkostoitumista. |
| --- | --- |

—

Pannaan täytäntöön nuorten terveyttä koskeva komission aloite: tuetaan jäsenvaltioiden ja sidosryhmien yhteistyötä sekä verkostoitumista.

| — | Laaditaan selvitys itsesääntelyyn perustuvista lähestymistavoista vastuullisen mainostamisen alalla painottaen erityisesti nuorten suojelua.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Laaditaan selvitys itsesääntelyyn perustuvista lähestymistavoista vastuullisen mainostamisen alalla painottaen erityisesti nuorten suojelua.

[Tarjouspyyntö]

| — | Toteutetaan terveitä elintapoja koskeva mediatiedotuskampanja, jolla rohkaistaan nuoria tekemään terveempiin elintapoihin johtavia valintoja.
  [Yhteinen toimi] |
| --- | --- |

—

Toteutetaan terveitä elintapoja koskeva mediatiedotuskampanja, jolla rohkaistaan nuoria tekemään terveempiin elintapoihin johtavia valintoja.

[Yhteinen toimi]

| — | Kehitetään nuoriso-organisaatioiden, nuorisotyöntekijöiden, koulujen ja oppilaitosten sekä ammatillisten koulutusorganisaatioiden roolia nuorten terveyden edistäjinä.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään nuoriso-organisaatioiden, nuorisotyöntekijöiden, koulujen ja oppilaitosten sekä ammatillisten koulutusorganisaatioiden roolia nuorten terveyden edistäjinä.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Edistetään työssä käyvien nuorten terveyttä ja ehkäistään heidän vammojaan ja sairastumistaan.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Edistetään työssä käyvien nuorten terveyttä ja ehkäistään heidän vammojaan ja sairastumistaan.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Toteutetaan terveydenedistämistoimia, joissa otetaan huomioon sellaisten (15–25-vuotiaiden) nuorten tarpeet, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Toteutetaan terveydenedistämistoimia, joissa otetaan huomioon sellaisten (15–25-vuotiaiden) nuorten tarpeet, jotka eivät ole työelämässä eivätkä koulutuksessa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.3.2.2   Ikääntyminen (liitteen 2.2.1 kohta)

| — | Tutkimus ikääntymisen vaikutuksista kansalaisten terveydenhuoltotarpeisiin eli siitä, miten EU-maiden terveydenhuoltojärjestelmien on mukauduttava täyttääkseen ikääntyvän yhteiskunnan terveydenhuoltotarpeet (olemassa olevien tietojen ja analyysien perusteella).
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tutkimus ikääntymisen vaikutuksista kansalaisten terveydenhuoltotarpeisiin eli siitä, miten EU-maiden terveydenhuoltojärjestelmien on mukauduttava täyttääkseen ikääntyvän yhteiskunnan terveydenhuoltotarpeet (olemassa olevien tietojen ja analyysien perusteella).

[Tarjouspyyntö]

3.3.2.3   Terveys työpaikalla (liitteen 2.2.1 kohta)

| — | Kohennetaan työterveyttä erityisesti parantamalla työn organisointia ja vaikutusmahdollisuuksia työssä taloudelliset näkökohdat huomioon ottaen.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kohennetaan työterveyttä erityisesti parantamalla työn organisointia ja vaikutusmahdollisuuksia työssä taloudelliset näkökohdat huomioon ottaen.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.3.2.4   Ravitsemus ja liikunta (liitteen 2.2.1 kohta)

Ravitsemusta ja liikuntaa käsittelevän valkoisen kirjan (34) sekä ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevän Euroopan toimintafoorumin tulosten mukaisesti

| — | toteutetaan ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä, jotka koskevat kattavia aloitteita valmiselintarvikkeiden sisältämien tyydyttyneiden rasvojen ja transrasvojen sekä suolan ja sokerin määrien vähentämiseksi;
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

toteutetaan ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä, jotka koskevat kattavia aloitteita valmiselintarvikkeiden sisältämien tyydyttyneiden rasvojen ja transrasvojen sekä suolan ja sokerin määrien vähentämiseksi;

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | edistetään liikuntaa infrastruktuurin ja terveiden elintapojen sekä kaupunki- ja aluesuunnittelun ja fyysisen ympäristön paremman käytön avulla painottaen erityisesti lapsia ja nuoria; edistetään ja jaetaan hyviä käytäntöjä paikallisesti ja alueellisesti;
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

edistetään liikuntaa infrastruktuurin ja terveiden elintapojen sekä kaupunki- ja aluesuunnittelun ja fyysisen ympäristön paremman käytön avulla painottaen erityisesti lapsia ja nuoria; edistetään ja jaetaan hyviä käytäntöjä paikallisesti ja alueellisesti;

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | laaditaan EU:n laajuinen katsaus erityyppisiin paikallisiin keinoihin lasten lihavuuden vähentämiseksi, mukaan lukien koulukeskeiset aloitteet; |
| --- | --- |

—

laaditaan EU:n laajuinen katsaus erityyppisiin paikallisiin keinoihin lasten lihavuuden vähentämiseksi, mukaan lukien koulukeskeiset aloitteet;

| — | arvioidaan, voiko ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi toimia mallina tehokkaalle yhteistyölle EU:n tasoisessa lihavuuden vastaisessa toiminnassa.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

arvioidaan, voiko ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi toimia mallina tehokkaalle yhteistyölle EU:n tasoisessa lihavuuden vastaisessa toiminnassa.

[Tarjouspyyntö]

| — | Edistetään liikunta-alan verkostoitumista EU:ssa.
  [Suora avustussopimus WHO:n kanssa] |
| --- | --- |

—

Edistetään liikunta-alan verkostoitumista EU:ssa.

[Suora avustussopimus WHO:n kanssa]

3.3.2.5   Seksuaaliterveys ja hiv/aids (liitteen 2.2.1 kohta)

Komission tiedonannon ”Hivin/aidsin torjunta Euroopan unionissa ja sen naapurimaissa vuosina 2006–2009” (35) ja sen suuntauksen mukaisesti, että yhteisö pyrkii esittämään nuoria ja seksuaaliterveyttä koskevia aloitteita, sekä Itä-Euroopan kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön rohkaisemiseksi terveysalan yhteisön toimintaohjelmaa (2008–2013) koskevan päätöksen N:o 1350/2007/EY 12 artiklan mukaisesti, etusijalle asetetaan erityisesti seuraavat toimet:

Seksuaaliterveys (liitteen 2.2.1 kohta)

| — | Laajennetaan eurooppalaisten nuorten seksuaalista käyttäytymistä koskevaa tietoutta.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Laajennetaan eurooppalaisten nuorten seksuaalista käyttäytymistä koskevaa tietoutta.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään toimia, joilla vahvistetaan kattavaa seksuaalivalistusta ja edistetään sen käyttöä.
  [Toiminta-avustus] |
| --- | --- |

—

Kehitetään toimia, joilla vahvistetaan kattavaa seksuaalivalistusta ja edistetään sen käyttöä.

[Toiminta-avustus]

| — | Tuetaan seksuaaliterveyttä koskevien politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tuetaan seksuaaliterveyttä koskevien politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Tuetaan sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäisemistä.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tuetaan sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden ehkäisemistä.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

HIV/AIDS

| — | Pannaan täytäntöön hiviä ja aidsia koskevassa toimintasuunnitelmassa (2005–2009) esitettyjä toimia, jotka koskevat erityisesti testaukseen pääsyä, hoitoa ja hoivaa, Itä-Euroopan tilanteen kohentamista myös suonensisäisten huumeiden käyttäjien osalta sekä nuorten ja riskiryhmien terveyden edistämistä.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Pannaan täytäntöön hiviä ja aidsia koskevassa toimintasuunnitelmassa (2005–2009) esitettyjä toimia, jotka koskevat erityisesti testaukseen pääsyä, hoitoa ja hoivaa, Itä-Euroopan tilanteen kohentamista myös suonensisäisten huumeiden käyttäjien osalta sekä nuorten ja riskiryhmien terveyden edistämistä.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Levitetään ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä valistushankkeiden vahvistamiseksi ja EU:n tulevan politiikan suunnitteluun vaikuttamiseksi (painopisteenä erityisesti riskiryhmien saaminen tietoisiksi hiv-testauksesta).
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Levitetään ja vaihdetaan hyviä käytäntöjä valistushankkeiden vahvistamiseksi ja EU:n tulevan politiikan suunnitteluun vaikuttamiseksi (painopisteenä erityisesti riskiryhmien saaminen tietoisiksi hiv-testauksesta).

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Itä-Euroopan yleisen tilanteen kohentaminen politiikan suunnittelun ja täytäntöönpanon osalta. Kohennetaan hiv/aids-tartunnan saaneiden tilannetta keskittyen erityisesti ehkäisyyn ja hankkeisiin, joissa pyritään parantamaan kohtuuhintaisten antiretroviruslääkkeiden saatavuutta.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Itä-Euroopan yleisen tilanteen kohentaminen politiikan suunnittelun ja täytäntöönpanon osalta. Kohennetaan hiv/aids-tartunnan saaneiden tilannetta keskittyen erityisesti ehkäisyyn ja hankkeisiin, joissa pyritään parantamaan kohtuuhintaisten antiretroviruslääkkeiden saatavuutta.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Tuetaan hivin ja aidsin torjuntaan keskittyviä verkostoja ja ryhmiä erityisenä painopisteenä riskiryhmät ja Itä-Euroopan tilanne.
  [Toiminta-avustus] |
| --- | --- |

—

Tuetaan hivin ja aidsin torjuntaan keskittyviä verkostoja ja ryhmiä erityisenä painopisteenä riskiryhmät ja Itä-Euroopan tilanne.

[Toiminta-avustus]

| — | Toteutetaan hiv/aids-valistusta keskittyen erityisesti Itä-Eurooppaan: tuetaan vuonna 2010 Wienissä järjestettävää kansainvälistä aids-konferenssia.
  [Suora avustussopimus UNAIDS:n kanssa] |
| --- | --- |

—

Toteutetaan hiv/aids-valistusta keskittyen erityisesti Itä-Eurooppaan: tuetaan vuonna 2010 Wienissä järjestettävää kansainvälistä aids-konferenssia.

[Suora avustussopimus UNAIDS:n kanssa]

3.3.2.6   Mielenterveys (liitteen 2.2.1 kohta)

Mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevassa eurooppalaisessa sopimuksessakin (36) kuvastuvan mielenterveyttä koskevan yleisen strategisen lähestymistavan (37) mukaisesti

| — | kehitetään toimintakumppanuuksia tiedotusvälineiden ja internetin käyttämiseksi mielenterveyden edistämisessä, mielenterveyden häiriöiden ehkäisemisessä ja leimaamisen torjunnassa erityisenä painopisteenä nuoret ja työpaikat, sekä näihin liittyviin haasteisiin, kuten itsetuhoiseen käyttäytymiseen ja syömishäiriöihin, tarttumisessa;
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

kehitetään toimintakumppanuuksia tiedotusvälineiden ja internetin käyttämiseksi mielenterveyden edistämisessä, mielenterveyden häiriöiden ehkäisemisessä ja leimaamisen torjunnassa erityisenä painopisteenä nuoret ja työpaikat, sekä näihin liittyviin haasteisiin, kuten itsetuhoiseen käyttäytymiseen ja syömishäiriöihin, tarttumisessa;

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | tuetaan mielenterveyttä koskevien EU:n strategioiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

—

tuetaan mielenterveyttä koskevien EU:n strategioiden täytäntöönpanoa;

| — | laaditaan yhteenveto EU:lle mielenterveystoimista koituvista taloudellisista, sosiaalisista ja terveyteen liittyvistä hyödyistä keskittyen erityisesti mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevan eurooppalaisen sopimuksen ensisijaisiin teemoihin.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

laaditaan yhteenveto EU:lle mielenterveystoimista koituvista taloudellisista, sosiaalisista ja terveyteen liittyvistä hyödyistä keskittyen erityisesti mielenterveyttä ja hyvinvointia koskevan eurooppalaisen sopimuksen ensisijaisiin teemoihin.

[Tarjouspyyntö]

3.3.2.7   Riippuvuuden ehkäisy (liitteen 2.2.1 kohta)

Tupakka

Kehitetään toimia, jotka ovat tupakoinnin torjuntaa koskevan EU:n yleisen lähestymistavan ja tupakoinnin torjuntaa koskevan WHO:n puitesopimuksen mukaisia.

| — | Laaditaan tutkimus tupakasta ja tuotevastuusta: on tarkasteltava yksityiskohtaisesti taloudellisia keinoja tuotevastuun ja sen täytäntöönpano- ja valvontamekanismien vahvistamiseksi, jotta tupakoinnin ulkoiset kustannukset voitaisiin paremmin sisällyttää hintoihin. |
| --- | --- |

—

Laaditaan tutkimus tupakasta ja tuotevastuusta: on tarkasteltava yksityiskohtaisesti taloudellisia keinoja tuotevastuun ja sen täytäntöönpano- ja valvontamekanismien vahvistamiseksi, jotta tupakoinnin ulkoiset kustannukset voitaisiin paremmin sisällyttää hintoihin.

| — | Laaditaan selvitys tupakan myyntiä koskevasta lainsäädännöstä, tarkoituksena nuorten suojeleminen.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Laaditaan selvitys tupakan myyntiä koskevasta lainsäädännöstä, tarkoituksena nuorten suojeleminen.

[Tarjouspyyntö]

| — | Kehitetään tupakoinnin torjuntastrategioihin liittyviä valmiuksia kaikilla politiikan aloilla ja erityisesti verotuksen ja laittoman kaupan alalla.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään tupakoinnin torjuntastrategioihin liittyviä valmiuksia kaikilla politiikan aloilla ja erityisesti verotuksen ja laittoman kaupan alalla.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Kehitetään innovatiivisia strategioita ja parhaita käytäntöjä, jotka koskevat kaikentyyppisten tupakkatuotteiden käytön ehkäisemistä sekä lopettamismenetelmiä ja -palveluja, mukaan lukien terveydenhuollon ammattilaisten ja opettajien koulutusohjelmat. Sukupuolinäkökulma, terveyteen liittyvä eriarvoisuus, keskeiset toimintaympäristöt ja kohderyhmät on otettava soveltuvin osin huomioon tällaisia strategioita ja ohjelmia laadittaessa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään innovatiivisia strategioita ja parhaita käytäntöjä, jotka koskevat kaikentyyppisten tupakkatuotteiden käytön ehkäisemistä sekä lopettamismenetelmiä ja -palveluja, mukaan lukien terveydenhuollon ammattilaisten ja opettajien koulutusohjelmat. Sukupuolinäkökulma, terveyteen liittyvä eriarvoisuus, keskeiset toimintaympäristöt ja kohderyhmät on otettava soveltuvin osin huomioon tällaisia strategioita ja ohjelmia laadittaessa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Tuetaan tupakkadirektiivien täytäntöönpanoa erityisesti tupakan ainesosien ja kuvallisten varoitusten osalta: kun uudet tekstivaroitukset on hyväksytty, myös kuvavaroitukset on syytä uusia, jotta tupakkatuotedirektiivi voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön.
  [YTK:n kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous sekä tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tuetaan tupakkadirektiivien täytäntöönpanoa erityisesti tupakan ainesosien ja kuvallisten varoitusten osalta: kun uudet tekstivaroitukset on hyväksytty, myös kuvavaroitukset on syytä uusia, jotta tupakkatuotedirektiivi voidaan panna täysimääräisesti täytäntöön.

[YTK:n kanssa tehtyyn hallinnolliseen sopimukseen perustuva tarjous sekä tarjouspyyntö]

Alkoholi (liitteen 2.2.1 kohta)

EU:n strategiaa jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä koskevan komission tiedonannon (38) mukaisesti ja alkoholiin liittyvien haittojen vähentämistoimien kehittämiseksi edelleen asetetaan etusijalle hankkeet, joissa keskitytään seuraaviin seikkoihin:

| — | Alkoholin käyttö työpaikoilla: määritellään ja kootaan yhteen tämän alan tehokkaita toimia koskevat hyvät käytännöt yhteistyössä työnantajien (ja näiden järjestöjen), ammattiliittojen ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten kanssa. Tähän olisi kuuluttava myös keinojen kehittäminen hyvien käytäntöjen soveltamiseksi laajemmin sekä nykyisissä toimintatavoissa olevien puutteiden yksilöinti.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Alkoholin käyttö työpaikoilla: määritellään ja kootaan yhteen tämän alan tehokkaita toimia koskevat hyvät käytännöt yhteistyössä työnantajien (ja näiden järjestöjen), ammattiliittojen ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten kanssa. Tähän olisi kuuluttava myös keinojen kehittäminen hyvien käytäntöjen soveltamiseksi laajemmin sekä nykyisissä toimintatavoissa olevien puutteiden yksilöinti.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Alaikäisten alkoholinkäytön hillitseminen: määritellään ja kootaan yhteen hyviä käytäntöjä, jotka koskevat esimerkiksi lapsille, heidän vanhemmilleen ja vähittäiskauppiaille tarkoitettua valistusta. Erityisen tärkeää on alkoholin myymiselle asetettujen ikärajojen noudattamisen parempi valvonta.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Alaikäisten alkoholinkäytön hillitseminen: määritellään ja kootaan yhteen hyviä käytäntöjä, jotka koskevat esimerkiksi lapsille, heidän vanhemmilleen ja vähittäiskauppiaille tarkoitettua valistusta. Erityisen tärkeää on alkoholin myymiselle asetettujen ikärajojen noudattamisen parempi valvonta.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Selvitetään markkinointiviestinnän vaikutuksia kulutukseen, erityisesti nuorten parissa, sekä itsesääntelymekanismien vaikuttavuuden ja avoimuuden valvontaan.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Selvitetään markkinointiviestinnän vaikutuksia kulutukseen, erityisesti nuorten parissa, sekä itsesääntelymekanismien vaikuttavuuden ja avoimuuden valvontaan.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Laittomat huumeet (liitteen 2.2.1 kohta)

EU:n huumausainestrategian ja huumausaineita koskevien toimintasuunnitelmien (39), huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan ohjelman (40) sekä huumausaineiden väärinkäyttöön liittyvien terveyshaittojen ehkäisemistä ja vähentämistä koskevan 18 päivänä kesäkuuta 2003 neuvoston suosituksen 2003/488/EY (41) mukaisesti

kehitetään, toteutetaan ja arvioidaan huumausaineiden kysyntää vähentäviä toimia, erityisesti seuraavia:

| — | nuorten huumeiden käytön tai kokeilun ehkäiseminen erilaisissa ympäristöissä ottaen huomioon muut terveystekijät (esimerkiksi mielenterveys) ja sosiaaliset seikat (esimerkiksi sosiaalinen syrjäytyminen),
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

nuorten huumeiden käytön tai kokeilun ehkäiseminen erilaisissa ympäristöissä ottaen huomioon muut terveystekijät (esimerkiksi mielenterveys) ja sosiaaliset seikat (esimerkiksi sosiaalinen syrjäytyminen),

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | sekakäytön, erityisesti alkoholin ja huumausaineiden sekakäytön ehkäiseminen, mukaan lukien ajoneuvon kuljettaminen alkoholin ja huumausaineiden vaikutuksen alaisena, ottaen huomioon alalla aiemmin liikenneturvallisuustoimien yhteydessä tehty työ,
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

sekakäytön, erityisesti alkoholin ja huumausaineiden sekakäytön ehkäiseminen, mukaan lukien ajoneuvon kuljettaminen alkoholin ja huumausaineiden vaikutuksen alaisena, ottaen huomioon alalla aiemmin liikenneturvallisuustoimien yhteydessä tehty työ,

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | selektiiviset ja innovatiiviset ennaltaehkäisymenetelmät, joissa ongelmallisesti käyttäytyviä huumeiden käyttäjiä pyritään auttamaan tietotekniikan avulla.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

selektiiviset ja innovatiiviset ennaltaehkäisymenetelmät, joissa ongelmallisesti käyttäytyviä huumeiden käyttäjiä pyritään auttamaan tietotekniikan avulla.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.3.2.8   Merkittävien sairauksien ja harvinaisten sairauksien ehkäiseminen (liitteen 2.2.2 kohta)

Syöpä

| — | Kehitetään syöpää koskevia erityisindikaattoreita tai -indeksejä, jotta voitaisiin paremmin tukea syöväntorjuntatoimia kaikkialla EU:ssa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään syöpää koskevia erityisindikaattoreita tai -indeksejä, jotta voitaisiin paremmin tukea syöväntorjuntatoimia kaikkialla EU:ssa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

Harvinaiset sairaudet

| — | Kehitetään harvinaisia sairauksia koskevaa eurooppalaista yhteistyötä eurooppalaisten osaamisverkostojen kautta erityisesti seuraavien seikkojen osalta: harvinaisten sairauksien tunnistaminen, niitä koskevien tietojen jakaminen sekä rajatylittävä yhteistyö diagnosoinnissa ja hoidossa.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kehitetään harvinaisia sairauksia koskevaa eurooppalaista yhteistyötä eurooppalaisten osaamisverkostojen kautta erityisesti seuraavien seikkojen osalta: harvinaisten sairauksien tunnistaminen, niitä koskevien tietojen jakaminen sekä rajatylittävä yhteistyö diagnosoinnissa ja hoidossa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | Pannaan täytäntöön komission tiedonanto KOM(2008) 679 ”Harvinaiset sairaudet: Euroopan haasteet”:






  — | arvioidaan vastasyntyneiden seulontakäytäntöjä jäsenvaltioissa, |
| --- | --- | --- |

—

Pannaan täytäntöön komission tiedonanto KOM(2008) 679 ”Harvinaiset sairaudet: Euroopan haasteet”:

—

arvioidaan vastasyntyneiden seulontakäytäntöjä jäsenvaltioissa,

| — | laaditaan hakemistoja harvinaisia sairauksia koskevista tiedoista sekä niiden diagnosoinnista ja hoidosta olemassa olevien eurooppalaisten aloitteiden (erityisesti Orphanetin) avulla. |
| --- | --- |

—

laaditaan hakemistoja harvinaisia sairauksia koskevista tiedoista sekä niiden diagnosoinnista ja hoidosta olemassa olevien eurooppalaisten aloitteiden (erityisesti Orphanetin) avulla.

[Tarjouspyyntö]

| — | Tuetaan kokeiluvaiheessa olevia osaamisverkostoja ja tietoverkkoja.
  [Hanke-ehdotuspyyntö/toiminta-avustus] |
| --- | --- |

—

Tuetaan kokeiluvaiheessa olevia osaamisverkostoja ja tietoverkkoja.

[Hanke-ehdotuspyyntö/toiminta-avustus]

3.3.2.9   Terveelliset ympäristöt (liitteen 2.2.3 kohta)

Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelman mukaisesti (42)

| — | määritellään hygienia- ja puhdistustuotteiden ja muiden kulutustuotteiden sekä ympäristön tupakansavun aiheuttamien keskeisten sisäilman epäpuhtauspäästöjen suuruus ja kerätään tietoja näiden tuotteiden käyttötottumuksista EU:n jäsenvaltioissa;
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

määritellään hygienia- ja puhdistustuotteiden ja muiden kulutustuotteiden sekä ympäristön tupakansavun aiheuttamien keskeisten sisäilman epäpuhtauspäästöjen suuruus ja kerätään tietoja näiden tuotteiden käyttötottumuksista EU:n jäsenvaltioissa;

[Hanke-ehdotuspyyntö]

| — | laaditaan tutkimuksia sisäilman laatua, sähkömagneettisia kenttiä ja ympäristö- ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten koulutusta koskevien toimien odotetuista vaikutuksista;
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

laaditaan tutkimuksia sisäilman laatua, sähkömagneettisia kenttiä ja ympäristö- ja terveydenhuoltoalan ammattilaisten koulutusta koskevien toimien odotetuista vaikutuksista;

[Tarjouspyyntö]

| — | kehitetään terveysnäkökohtiin perustuvat, ilmanvaihtoa koskevat eurooppalaiset suuntaviivat kodeille, toimistoille sekä koulujen ja hoitolaitosten kaltaisille julkisille tiloille. Suuntaviivojen avulla jäsenvaltioiden toivotaan tarkistavan nykyisiä rakennusmääräyksiään ja -käytäntöjään ottaen huomioon rakennusten energiatehokkuus.
  [Hanke-ehdotuspyyntö] |
| --- | --- |

—

kehitetään terveysnäkökohtiin perustuvat, ilmanvaihtoa koskevat eurooppalaiset suuntaviivat kodeille, toimistoille sekä koulujen ja hoitolaitosten kaltaisille julkisille tiloille. Suuntaviivojen avulla jäsenvaltioiden toivotaan tarkistavan nykyisiä rakennusmääräyksiään ja -käytäntöjään ottaen huomioon rakennusten energiatehokkuus.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.3.2.10   Vammojen ehkäisy (43) (liitteen 2.2.4 kohta)

Vahvistetaan hyvien käytäntöjen verkostoitumista seitsemällä painopistealalla, jotka on esitetty vammojen ehkäisystä ja turvallisuuden edistämisestä 31 päivänä toukokuuta 2007 annetussa neuvoston suosituksessa (44), kohdennettujen toimien edistämiseksi kaikissa jäsenvaltioissa.

[Hanke-ehdotuspyyntö]

3.4   Ensisijaiset toimet kolmannen toimintalinjan ”Terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen” osalta

3.4.1   Tietouden ja parhaiden käytäntöjen vaihtaminen (liitteen 3.1.2 kohta)

| — | Helpotetaan tietouden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista sekä teknisen avun antamista (kumppanuusjärjestelyt, konsultointi) jäsenvaltioiden ja ohjelmaan osallistuvien maiden välillä.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Helpotetaan tietouden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista sekä teknisen avun antamista (kumppanuusjärjestelyt, konsultointi) jäsenvaltioiden ja ohjelmaan osallistuvien maiden välillä.

[Tarjouspyyntö]

| — | Varmistetaan terveysteknologian arvioinnin jatkuminen ja kehittäminen EU:ssa alalla jo kerääntyneen asiantuntemuksen pohjalta, mukaan lukien lääkkeiden suhteellista tehoa koskeva tutkimus.
  [Yhteinen toimi] |
| --- | --- |

—

Varmistetaan terveysteknologian arvioinnin jatkuminen ja kehittäminen EU:ssa alalla jo kerääntyneen asiantuntemuksen pohjalta, mukaan lukien lääkkeiden suhteellista tehoa koskeva tutkimus.

[Yhteinen toimi]

3.4.2   Terveystiedon keruu, analysointi ja levittäminen (liitteen 3.2.1 kohta)

| — | Kerätään tietoja kaupunkilaisten terveys- ja hyvinvointikäsityksistä 75:ssä EU:n, Kroatian ja Turkin kaupungissa Urban Audit -kaupunkitutkimukseen liittyvän, elämänlaatua koskevan selvityksen avulla.
  [Valtuuksien siirtäminen edelleen aluepolitiikan pääosastolle] |
| --- | --- |

—

Kerätään tietoja kaupunkilaisten terveys- ja hyvinvointikäsityksistä 75:ssä EU:n, Kroatian ja Turkin kaupungissa Urban Audit -kaupunkitutkimukseen liittyvän, elämänlaatua koskevan selvityksen avulla.

[Valtuuksien siirtäminen edelleen aluepolitiikan pääosastolle]

| — | Komission tutkimusvälineisiin (Eurobarometri) sisältyvien terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosaston moduulien (tupakka, elimet, mikrobilääkeresistenssi, rokotukset ja kausi-influenssarokotus) toteuttaminen.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Komission tutkimusvälineisiin (Eurobarometri) sisältyvien terveyden ja kuluttaja-asioiden pääosaston moduulien (tupakka, elimet, mikrobilääkeresistenssi, rokotukset ja kausi-influenssarokotus) toteuttaminen.

[Tarjouspyyntö]

3.4.2.1   Euroopan terveystietojärjestelmä (liitteen 3.2.1 kohta)

| — | Euroopan terveystarkastuskyselyn pilottivaiheen toteuttamista koskeva yhteinen toimi.
  [Yhteinen toimi] |
| --- | --- |

—

Euroopan terveystarkastuskyselyn pilottivaiheen toteuttamista koskeva yhteinen toimi.

[Yhteinen toimi]

| — | Parannetaan tai luodaan kestäviä tietojärjestelmiä merkittävistä ja kroonisista taudeista ja häiriöistä, kuten sydän- ja verisuonitaudeista, autismin kirjosta, hermoston rappeutumissairauksista ja dementioista sekä suun terveydestä. Kehitetään anturiverkostoja, koordinoidaan rekistereitä ja sairaaloiden kotiutustietoja sekä käytetään terveystutkimuksia.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Parannetaan tai luodaan kestäviä tietojärjestelmiä merkittävistä ja kroonisista taudeista ja häiriöistä, kuten sydän- ja verisuonitaudeista, autismin kirjosta, hermoston rappeutumissairauksista ja dementioista sekä suun terveydestä. Kehitetään anturiverkostoja, koordinoidaan rekistereitä ja sairaaloiden kotiutustietoja sekä käytetään terveystutkimuksia.

[Tarjouspyyntö]

| — | Tarkistetaan kansainvälinen tautiluokitus.
  [Suora sopimus WHO:n kanssa / tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Tarkistetaan kansainvälinen tautiluokitus.

[Suora sopimus WHO:n kanssa / tarjouspyyntö]

| — | Kerätään ja analysoidaan kliinisiä tietoja kosketusihottuman esiintymistiheydestä ja sairastuneisuudesta Euroopassa ja raportoidaan niistä.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Kerätään ja analysoidaan kliinisiä tietoja kosketusihottuman esiintymistiheydestä ja sairastuneisuudesta Euroopassa ja raportoidaan niistä.

[Tarjouspyyntö]

| — | Luodaan yhteistyössä OECD:n kanssa terveyskomitean työn tukemiseksi monivuotiset puitteet, joiden avulla kehitetään ja parannetaan terveyttä ja erityisesti terveydenhuoltoa koskevia tietoja ja indikaattoreita sekä niiden analysointia.
  [Suora avustussopimus OECD:n kanssa] |
| --- | --- |

—

Luodaan yhteistyössä OECD:n kanssa terveyskomitean työn tukemiseksi monivuotiset puitteet, joiden avulla kehitetään ja parannetaan terveyttä ja erityisesti terveydenhuoltoa koskevia tietoja ja indikaattoreita sekä niiden analysointia.

[Suora avustussopimus OECD:n kanssa]

| — | Luodaan monivuotiset puitteet, jotta voidaan parantaa tietojen ja analyysien saamista eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kautta.
  [Suora avustussopimus eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kanssa] |
| --- | --- |

—

Luodaan monivuotiset puitteet, jotta voidaan parantaa tietojen ja analyysien saamista eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kautta.

[Suora avustussopimus eurooppalaisten terveydenhuoltojärjestelmien seurantakeskuksen kanssa]

| — | Tehdään WHO:n Health Evidence Network -verkostoa koskeva suora avustussopimus eurooppalaisen terveystieto- ja -tietousjärjestelmän tukemiseksi.
  [Suora avustussopimus WHO:n kanssa] |
| --- | --- |

—

Tehdään WHO:n Health Evidence Network -verkostoa koskeva suora avustussopimus eurooppalaisen terveystieto- ja -tietousjärjestelmän tukemiseksi.

[Suora avustussopimus WHO:n kanssa]

| — | Perustetaan mekanismeja uusimman tiedon, tietoaineistojen, näytön ja teknisen neuvonnan kokoamiseksi tietyistä terveyteen liittyvistä aiheista.
  [Tarjouspyyntö] |
| --- | --- |

—

Perustetaan mekanismeja uusimman tiedon, tietoaineistojen, näytön ja teknisen neuvonnan kokoamiseksi tietyistä terveyteen liittyvistä aiheista.

[Tarjouspyyntö]

3.4.2.2   Terveystiedon levittäminen ja soveltaminen (liitteen 3.2.2 kohta)

| — | Terveystiedon levittämistä ja soveltamista koskevat toimet:






  — | laaditaan selvitys EU:n tuottaman terveystiedon käyttäjäkunnasta ja sen tietotarpeista, |
| --- | --- | --- |

—

Terveystiedon levittämistä ja soveltamista koskevat toimet:

—

laaditaan selvitys EU:n tuottaman terveystiedon käyttäjäkunnasta ja sen tietotarpeista,

| — | kokeillaan mekanismeja niiden tapojen parantamiseksi ja seuraamiseksi, joilla eri sidosryhmät levittävät ja soveltavat komission kautta välitettyä, terveyteen liittyvää tietoa, |
| --- | --- |

—

kokeillaan mekanismeja niiden tapojen parantamiseksi ja seuraamiseksi, joilla eri sidosryhmät levittävät ja soveltavat komission kautta välitettyä, terveyteen liittyvää tietoa,

| — | laaditaan yhteenvetoja terveystiedoista, jotka koskevat terveysstrategian keskeisiä tavoitteita ja painopisteitä; komission tärkeimmät ehdotukset ja terveysalan toimet sekä jäsenvaltioiden yleinen terveystilanne, |
| --- | --- |

—

laaditaan yhteenvetoja terveystiedoista, jotka koskevat terveysstrategian keskeisiä tavoitteita ja painopisteitä; komission tärkeimmät ehdotukset ja terveysalan toimet sekä jäsenvaltioiden yleinen terveystilanne,

| — | kehitetään ja hallinnoidaan EU:n kansanterveysportaalia ja muita terveystiedon keräämiseen ja levittämiseen käytettäviä tietoteknisiä välineitä. |
| --- | --- |

—

kehitetään ja hallinnoidaan EU:n kansanterveysportaalia ja muita terveystiedon keräämiseen ja levittämiseen käytettäviä tietoteknisiä välineitä.

[Tarjouspyyntö]

| — | Terveysalan tiedotustoimet, mukaan lukien






  — | terveysohjelma (2008–2013): tuetaan toimia, joiden tavoitteena on tiedottaminen ohjelmapäätöksen mukaisesti rahoitettujen toimien tuloksista; |
| --- | --- | --- |

—

Terveysalan tiedotustoimet, mukaan lukien

—

terveysohjelma (2008–2013): tuetaan toimia, joiden tavoitteena on tiedottaminen ohjelmapäätöksen mukaisesti rahoitettujen toimien tuloksista;

| — | kansanterveysohjelma (2003–2008): ohjelmaa koskeva loppuraportti sekä ohjelman tulosten tunnetuksi tekeminen; |
| --- | --- |

—

kansanterveysohjelma (2003–2008): ohjelmaa koskeva loppuraportti sekä ohjelman tulosten tunnetuksi tekeminen;

| — | tiedotus EU:n terveysstrategian täytäntöönpanoa edistävistä komission poliittisista painopisteistä, mukaan lukien ”EU potilaiden asialla” -kampanja, johon liittyy EU:n myöntämä terveysalan lehdistöpalkinto. |
| --- | --- |

—

tiedotus EU:n terveysstrategian täytäntöönpanoa edistävistä komission poliittisista painopisteistä, mukaan lukien ”EU potilaiden asialla” -kampanja, johon liittyy EU:n myöntämä terveysalan lehdistöpalkinto.

[Tarjouspyyntö]

3.4.3   Analysointi ja raportointi (liitteen 3.2.3 kohta)

| — | Toimet:






  — | Analysoidaan terveyden merkitystä muiden politiikkojen ja alojen kannalta, esimerkiksi Lissabonin strategian, sosiaalialan, talouskasvun ja kestävän kehityksen, kuluttajien, aluekehityksen ja koheesion, ympäristön, liikenteen ja koulutuksen kannalta. |
| --- | --- | --- |

—

Toimet:

—

Analysoidaan terveyden merkitystä muiden politiikkojen ja alojen kannalta, esimerkiksi Lissabonin strategian, sosiaalialan, talouskasvun ja kestävän kehityksen, kuluttajien, aluekehityksen ja koheesion, ympäristön, liikenteen ja koulutuksen kannalta.

| — | Raportoidaan neljästä keskeisestä terveyskysymyksestä: miesten terveydestä, liikuntaelinten sairauksista, sydän- ja verisuonitaudeista sekä (1–12-vuotiaiden) lasten terveydestä. |
| --- | --- |

—

Raportoidaan neljästä keskeisestä terveyskysymyksestä: miesten terveydestä, liikuntaelinten sairauksista, sydän- ja verisuonitaudeista sekä (1–12-vuotiaiden) lasten terveydestä.

[Tarjouspyyntö]

---

(1)  Suuntaa-antava määrä, budjettivallan käyttäjän hyväksyttävä.

(2)  Suuntaa-antava määrä: kyseessä on enimmäismäärä, ja todellinen määrä riippuu ETA:n Efta-maiden ja ehdokasmaiden maksaman tosiasiallisen rahoitusosuuden määrästä.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1

(5)  Komission päätös 2008/721/EY (EUVL L 241, 10.9.2008, s. 21).

(6)  Komission päätös Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamista koskevista sisäisistä säännöistä, tehty 15. maaliskuuta 2005 (komissiota koskeva pääluokka).

(7)  Katso http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Neuvoston päätös 2002/834/EY, tehty 30. syyskuuta 2002, tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta ”Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen” (2002–2006), (EYVL L 294, 29.10.2002, s. 1). Kuudennen tutkimuksen puiteohjelman politiikan alojen tieteellistä tukea koskevat kansanterveysalan hankkeet: Cordis:in verkkosivusto: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Katso http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm-, KOM(2007) 630 lopullinen, 23.10.2007.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY, (EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1).

(11)  Terveysalan ohjelman mukaisesti esitettyjen ehdotusten ei pitäisi olla päällekkäisiä ECDC:n toiminta-alaan kuuluvien ehdotusten kanssa. ECDC:n monivuotinen strategiaohjelma 2007–2013 on osoitteessa http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Terveysturvakomitean painopisteet vuosille 2008–2013 on esitelty seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Lisätietoja on saatavissa seuraavasta osoitteesta: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Katso tuhkarokon ja vihurirokon hävittämistä koskeva WHO:n suunnitelma: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Katso WHO:n päätöslauselma kausi-influenssarokotuksista: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf).

(16)  Katso lasten kausi-influenssarokotuksia koskeva ECDC:n tieteellinen asiantuntijalausunto: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf HPV:tä koskeva tieteellinen asiantuntijalausunto: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf, ja kausi-influenssan riskiryhmiä koskeva tieteellinen asiantuntijalausunto: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Katso jäljempänä ”rokotusstrategiaa koskeva kokous”.

(18)  Katso Europa-verkkosivusto: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Yhteinen tutkimuskeskus on tutkimuksen pohjalta politiikkaa tukeva organisaatio ja elimellinen osa Euroopan komissiota. YTK tarjoaa riippumatonta tieteellistä asiantuntijaneuvontaa ja teknistä osaamista EU:n eri politiikkojen tueksi, myös terveysuhkien alalla: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  EU:n tiedotusverkosto (EU communicators' network) toimii terveysturvakomitean alaisuudessa. Sen tehtävä keskittyy kriisitiedotukseen, mukaan lukien terveysuhkiin liittyvää tiedotusta koskevat valmiusnäkökohdat. Verkosto tiedottaa myös riskinhallinnasta, johon sisältyy muun muassa reaktiivinen tiedotus kriisin aikana, esimerkiksi internetissä julkaistavien tiedotteiden laatiminen kriisitilanteissa ja kriisitilanteissa käytettävien viestien yhdenmukaistaminen.

(22)  Maailmanlaajuisen terveysturva-aloitteen (GHSI) ensimmäinen ministerikokous pidettiin Ottawassa marraskuussa 2001. Tällöin keskusteltiin maailmanlaajuisesta terveysturvasta. Maailman terveysjärjestö toimii GHSI:n teknisenä neuvonantajana, ja Euroopan komissio on GHSI:n jäsen. Asiantuntijoista koostuvalle maailmanlaajuiselle terveysturvan toimintaryhmälle annettiin tehtäväksi laatia ehdotuksia ja konkreettisia toimia maailmanlaajuisen terveysturvan parantamiseksi. Tämä toimintaryhmä toimii myös nopeana tiedonvälitys- ja reagointiverkostona kriisitilanteissa: http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Vihreä kirja ”Sopeutuminen ilmastonmuutokseen Euroopassa – vaihtoehdot EU:n toimille”, 29. kesäkuuta 2007 (terveyteen liittyvät näkökohdat, katso s. 17): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:FI:PDF

(24)  Tietoja ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevästä valkoisesta kirjasta on seuraavilla verkkosivustoilla: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Viiteasiakirjana on tuberkuloosia koskeva ECDC:n toimintasuunnitelma: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Katso myös tuberkuloosia koskeva Berliinin julkilausuma: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Suunnitelma tuberkuloosin pysäyttämiseksi 18 ensisijaisessa maassa WHO:n Euroopan alueella: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Katso ECDC:n raportti tartuntatautitilanteesta EU:ssa ja ETA:n EFTA-maissa, s. 107–115: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Kansainvälinen terveyssäännöstö 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  EYVL L 21, 26.1.2000, s. 32.

(30)  EUVL L 117, 1.5.2008, s. 40.

(31)  Neuvoston suositus 2002/77/EC, annettu 15. marraskuuta 2001, mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä ihmislääketieteessä (EYVL L 34, 5.2.2002, s. 13).

Komission kertomus neuvostolle mikrobilääkkeiden maltillisesta käytöstä ihmislääketieteessä annetun neuvoston suosituksen (2002/77/EY) täytäntöönpanoa käsittelevien jäsenvaltioiden raporttien pohjalta (22. joulukuuta 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Katso http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(2005) 654 lopullinen, 15.12.2005).

(36)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(37)  Vihreä kirja ”Väestön mielenterveyden parantaminen – Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia” (KOM(2005) 484 lopullinen, 14.10.2005).

(38)  KOM(2006) 625, 24.10.2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/fi/04/st15/st15074.fi04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  EUVL L 165, 3.7.2003, s. 31.

(42)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle –Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelma (2004–2010) (KOM(2004) 416 lopullinen, 9.6.2004).

(43)  Toimet, joiden tavoitteena on alkoholiin liittyvien haittojen vähentäminen (katso edellä) ja erityisesti rattijuopumuksen hillitseminen, auttavat myös ehkäisemään vammojen syntymistä.

(44)  EUVL C 164, 18.7.2007, s. 1.

---

LIITE II

Toiseen terveysalan yhteisön toimintaohjelmaan (2008–2013) kuuluvien toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien yleiset periaatteet ja valinta-, myöntämis- ja muut perusteet

HANKKEITA KOSKEVAT EHDOTUSPYYNNÖT

23. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

Tätä asiakirjaa sovelletaan ainoastaan toiseen terveysohjelmaan kuuluvien yksittäisten toimien yhteisrahoitukseen, joka myönnetään hanke-ehdotuspyynnön perusteella annettavina avustuksina.

1.   YLEISET PERIAATTEET

1.   Varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt ovat toisen terveysohjelman täytäntöönpanossa käytettäviä viiteasiakirjoja.

2.   Avustusten on oltava seuraavien periaatteiden mukaisia:

| — | Yhteisrahoitussääntö: Ulkopuolista yhteisrahoitusta muusta kuin yhteisön lähteestä vaaditaan joko avustuksen saajan omien varojen tai kolmansien osapuolten rahoitusvarojen muodossa. Kolmansien osapuolten luontoissuorituksia voidaan pitää yhteisrahoituksena, jos niiden katsotaan olevan tarpeen tai aiheellisia (varainhoitoasetuksen 113 artikla ja soveltamissääntöjen 172 artikla). |
| --- | --- |

—

Yhteisrahoitussääntö: Ulkopuolista yhteisrahoitusta muusta kuin yhteisön lähteestä vaaditaan joko avustuksen saajan omien varojen tai kolmansien osapuolten rahoitusvarojen muodossa. Kolmansien osapuolten luontoissuorituksia voidaan pitää yhteisrahoituksena, jos niiden katsotaan olevan tarpeen tai aiheellisia (varainhoitoasetuksen 113 artikla ja soveltamissääntöjen 172 artikla).

| — | Voiton tavoittelemisen kieltämistä koskeva sääntö: avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajalle (varainhoitoasetuksen 109 artiklan 2 kohta ja soveltamissääntöjen 165 artikla). |
| --- | --- |

—

Voiton tavoittelemisen kieltämistä koskeva sääntö: avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajalle (varainhoitoasetuksen 109 artiklan 2 kohta ja soveltamissääntöjen 165 artikla).

| — | Taannehtivuuden kieltämistä koskeva sääntö: rahoitettavien menojen on täytynyt aiheutua sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä sellaisten menojen huomioon ottaminen, jotka ovat aiheutuneet avustushakemuksen jättämispäivän jälkeen, mutta ei sitä ennen (varainhoitoasetuksen 112 artikla). |
| --- | --- |

—

Taannehtivuuden kieltämistä koskeva sääntö: rahoitettavien menojen on täytynyt aiheutua sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä sellaisten menojen huomioon ottaminen, jotka ovat aiheutuneet avustushakemuksen jättämispäivän jälkeen, mutta ei sitä ennen (varainhoitoasetuksen 112 artikla).

| — | Päällekkäisyyden kieltämistä koskeva sääntö: samalle saajalle voidaan myöntää samaa toimintaa varten ainoastaan yksi avustus varainhoitovuotta kohti (varainhoitoasetuksen 111 artikla) (1). |
| --- | --- |

—

Päällekkäisyyden kieltämistä koskeva sääntö: samalle saajalle voidaan myöntää samaa toimintaa varten ainoastaan yksi avustus varainhoitovuotta kohti (varainhoitoasetuksen 111 artikla) (1).

3.   Toimia (hankkeita) koskevat ehdotukset arvioidaan kolmen perustekokonaisuuden mukaisesti:

| — | Hylkäämisperusteet ja avustuskelpoisuusperusteet, joiden avulla arvioidaan hakijan avustuskelpoisuutta – varainhoitoasetuksen 114 artikla. |
| --- | --- |

—

Hylkäämisperusteet ja avustuskelpoisuusperusteet, joiden avulla arvioidaan hakijan avustuskelpoisuutta – varainhoitoasetuksen 114 artikla.

| — | Valintaperusteet, joiden avulla arvioidaan hakijan taloudellisia ja toiminnallisia edellytyksiä toteuttaa ehdottamansa toimi – varainhoitoasetuksen 115 artikla. |
| --- | --- |

—

Valintaperusteet, joiden avulla arvioidaan hakijan taloudellisia ja toiminnallisia edellytyksiä toteuttaa ehdottamansa toimi – varainhoitoasetuksen 115 artikla.

| — | Myöntämisperusteet, joiden avulla arvioidaan ehdotuksen laatua kustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

—

Myöntämisperusteet, joiden avulla arvioidaan ehdotuksen laatua kustannukset huomioon ottaen.

Arviointimenettelyssä näitä kolmea perustekokonaisuutta tarkastellaan vaiheittain. Hanketta, joka ei täytä yhden perustekokonaisuuden vaatimuksia, ei oteta huomioon seuraavassa arviointivaiheessa, vaan se hylätään.

4.   Toisessa terveysohjelmassa etusijalle asetetaan hankkeet,

| — | jotka ovat innovatiivisia suhteessa nykytilanteeseen eivätkä luonteeltaan toistuvia; |
| --- | --- |

—

jotka ovat innovatiivisia suhteessa nykytilanteeseen eivätkä luonteeltaan toistuvia;

| — | jotka tuovat Euroopan laajuista lisäarvoa kansanterveyden alalle: hankkeiden ansiosta on tarkoitus saada asiaankuuluvia mittakaavaetuja, niissä on oltava mukana hankkeen laajuuteen nähden asianmukainen määrä avustuskelpoisia maita ja niiden on oltava toisinnettavissa muualla; |
| --- | --- |

—

jotka tuovat Euroopan laajuista lisäarvoa kansanterveyden alalle: hankkeiden ansiosta on tarkoitus saada asiaankuuluvia mittakaavaetuja, niissä on oltava mukana hankkeen laajuuteen nähden asianmukainen määrä avustuskelpoisia maita ja niiden on oltava toisinnettavissa muualla;

| — | joiden avulla edistetään ja tuetaan yhteisön politiikkojen kehittämistä kansanterveyden alalla; |
| --- | --- |

—

joiden avulla edistetään ja tuetaan yhteisön politiikkojen kehittämistä kansanterveyden alalla;

| — | joissa kiinnitetään riittävästi huomiota tehokkaaseen hallintorakenteeseen, selkeään arviointimenettelyyn ja odotettavissa olevien tulosten täsmälliseen kuvaukseen; |
| --- | --- |

—

joissa kiinnitetään riittävästi huomiota tehokkaaseen hallintorakenteeseen, selkeään arviointimenettelyyn ja odotettavissa olevien tulosten täsmälliseen kuvaukseen;

| — | joihin sisältyy suunnitelma tulosten käytöstä ja levityksestä asianmukaisille eurooppalaisille kohdeyleisöille. |
| --- | --- |

—

joihin sisältyy suunnitelma tulosten käytöstä ja levityksestä asianmukaisille eurooppalaisille kohdeyleisöille.

2.   HYLKÄÄMISPERUSTEET JA AVUSTUSKELPOISUUSPERUSTEET

1.   Toisen terveysohjelman mukaisen avustuksen myöntämismenettelyyn ei voi osallistua hakija, joka

| a) | on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen, |
| --- | --- |

a)

on konkurssissa tai selvitystilassa taikka on keskeyttänyt liiketoimintansa tai jolle on vahvistettu akordi tai jota koskeva konkurssi- tai akordihakemus tai hakemus yhtiön purkamiseksi on vireillä tai joka on muun vastaavan kansalliseen lainsäädäntöön ja kansallisiin määräyksiin perustuvan menettelyn alainen,

| b) | on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta lainvoimaisella tuomiolla, |
| --- | --- |

b)

on tuomittu ammattinsa harjoittamiseen liittyvästä rikkomuksesta lainvoimaisella tuomiolla,

| c) | on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen, |
| --- | --- |

c)

on syyllistynyt ammattiaan harjoittaessaan vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomainen voi näyttää toteen,

| d) | on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan, |
| --- | --- |

d)

on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen maassa, johon se on sijoittautunut, tai hankintaviranomaisen maassa taikka maassa, jossa hankinta toteutetaan,

| e) | on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa yhteisöjen taloudellisia etuja, |
| --- | --- |

e)

on tuomittu lainvoimaisella päätöksellä petoksesta, lahjonnasta, rikollisjärjestöön osallistumisesta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa yhteisöjen taloudellisia etuja,

| f) | on parhaillaan varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena, |
| --- | --- |

f)

on parhaillaan varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena,

| g) | on saanut sääntöjenvastaista tukea, josta komissio on tehnyt kielteisen päätöksen, johon kuuluu takaisinperintää koskeva määräys, eikä tukea ole peritty takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

g)

on saanut sääntöjenvastaista tukea, josta komissio on tehnyt kielteisen päätöksen, johon kuuluu takaisinperintää koskeva määräys, eikä tukea ole peritty takaisin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 14 artiklan mukaisesti.

Todiste: Ehdokkaan on annettava asianmukaisesti allekirjoitettu ja päivätty valaehtoinen vakuutus, jonka mukaan mikään edellä luetelluista tilanteista ei koske sitä.

2.   Toiseen terveysohjelmaan osallistuminen ei ole mahdollista, jos ehdotus on saapunut määräpäivän jälkeen tai jos se on epätäydellinen tai ei täytä ehdotuspyynnössä esitettyjä muodollisia vaatimuksia lukuun ottamatta soveltamissääntöjen 178 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja ilmeisiä asiavirheitä.

Jokaisen hakemuksen on oltava täydellinen ja sisällettävä vähintään seuraavat asiakirjat:

| — | pääyhteistyökumppanin ja muiden tukiorganisaatioiden hallinnolliset tiedot, |
| --- | --- |

—

pääyhteistyökumppanin ja muiden tukiorganisaatioiden hallinnolliset tiedot,

| — | hankkeen tekninen kuvaus, |
| --- | --- |

—

hankkeen tekninen kuvaus,

| — | hankkeen kokonaisbudjetti ja pyydetty yhteisön yhteisrahoitusosuus. |
| --- | --- |

—

hankkeen kokonaisbudjetti ja pyydetty yhteisön yhteisrahoitusosuus.

Todiste: hakemuksen sisältö.

3.   Kansanterveysohjelmaan osallistuminen ei ole mahdollista, jos toimi on jo aloitettu ennen avustushakemuksen rekisteröintipäivää.

Todiste: Avustushakemuksessa on mainittava toimen suunniteltu alkamispäivä ja kesto.

3.   VALINTAPERUSTEET

Vain hylkäämisperusteiden vaatimukset täyttävät ehdotukset voidaan arvioida. Kaikki seuraavassa mainittavat valintaperusteet on täytettävä.

1.   Taloudelliset valmiudet

Hakijoilla on oltava vakaat ja riittävät rahoituslähteet, jotta toimintaa voidaan ylläpitää koko sen toteutusajan ja osallistua sen yhteisrahoitukseen.

Todiste: Hakijoiden on toimitettava tuloslaskelmat ja taseet kahdelta viimeksi kuluneelta täydeltä tilivuodelta.

Taloudellisia valmiuksia ei tarkisteta, jos kyseessä on julkinen organisaatio, julkisoikeudellinen kansainvälinen organisaatio, joka on perustettu hallitustenvälisellä sopimuksella, tai tällaisen organisaation perustama erityisjärjestö.

2.   Toiminnalliset valmiudet

Hakijoilla on oltava ehdotetun toimen loppuun saattamiseksi vaadittavat ammatilliset resurssit, ammattitaito ja pätevyys.

Todiste: Hakijoiden on toimitettava organisaationsa viimeisin vuotuinen toimintakertomus, jossa esitetään yksityiskohtaiset tiedot sen toiminnasta, taloudesta ja tekniikasta, sekä kaikkien hankkeeseen osallistuvien organisaatioiden asiaankuuluvan ammattihenkilöstön ansioluettelot.

3.   Komission pyynnöstä toimitettavat täydentävät asiakirjat

Hakijoiden on pyynnöstä toimitettava ulkopuolisen hyväksytyn tilintarkastajan laatima tilintarkastuskertomus, jossa vahvistetaan viimeisin saatavissa oleva tilinpäätös ja arvioidaan hakijan taloudellisia toimintaedellytyksiä.

4.   MYÖNTÄMISPERUSTEET

Vain hylkäämis- ja valintaperusteiden vaatimukset täyttävien hankkeiden arviointia voidaan jatkaa seuraavien myöntämisperusteiden mukaisesti.

1.   Hankkeen relevanssi politiikan ja asiayhteyden kannalta (40 pistettä; kynnysarvo 20 pistettä)

| a) | Hankkeen osuus yhteisön toisen terveysohjelman ja sen vuosittaisen työsuunnitelman tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisessa (8 pistettä). |
| --- | --- |

a)

Hankkeen osuus yhteisön toisen terveysohjelman ja sen vuosittaisen työsuunnitelman tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisessa (8 pistettä).

| b) | Strateginen relevanssi mitattuna merkittävyytenä Euroopan unionin terveysstrategian kannalta (3) ja nykytiedon ja terveysvaikutusten odotettavissa olevana parantumisena (8 pistettä). |
| --- | --- |

b)

Strateginen relevanssi mitattuna merkittävyytenä Euroopan unionin terveysstrategian kannalta (3) ja nykytiedon ja terveysvaikutusten odotettavissa olevana parantumisena (8 pistettä).

| c) | Euroopan laajuinen lisäarvo kansanterveyden alalla (8 pistettä)






  — | vaikutukset kohderyhmiin, pitkän aikavälin vaikutukset ja mahdolliset kerrannaisvaikutukset, kuten toisinnettavat, siirrettävät ja kestävät toiminnot, |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopan laajuinen lisäarvo kansanterveyden alalla (8 pistettä)

—

vaikutukset kohderyhmiin, pitkän aikavälin vaikutukset ja mahdolliset kerrannaisvaikutukset, kuten toisinnettavat, siirrettävät ja kestävät toiminnot,

| — | täydentävyyttä, synergiaetuja ja yhteensopivuutta suhteessa EU:n asiaankuuluviin politiikkoihin ja muihin ohjelmiin edistävät toimet. |
| --- | --- |

—

täydentävyyttä, synergiaetuja ja yhteensopivuutta suhteessa EU:n asiaankuuluviin politiikkoihin ja muihin ohjelmiin edistävät toimet.

| d) | Maantieteellisen kattavuuden soveltuvuus (8 pistettä)
  Hakijoiden on varmistettava, että hankkeen maantieteellinen kattavuus on sen tavoitteisiin soveltuva, ja annettava selvitys avustuskelpoisten maiden asemasta yhteistyökumppaneina sekä hankkeen resurssien tai niiden edustamien kohderyhmien relevanssista.
  Kansalliset tai alueelliset hankkeet (joissa on mukana vain yksi avustuskelpoinen maa tai tällaisen maan alue) hylätään. |
| --- | --- |

d)

Maantieteellisen kattavuuden soveltuvuus (8 pistettä)

Hakijoiden on varmistettava, että hankkeen maantieteellinen kattavuus on sen tavoitteisiin soveltuva, ja annettava selvitys avustuskelpoisten maiden asemasta yhteistyökumppaneina sekä hankkeen resurssien tai niiden edustamien kohderyhmien relevanssista.

Kansalliset tai alueelliset hankkeet (joissa on mukana vain yksi avustuskelpoinen maa tai tällaisen maan alue) hylätään.

| e) | Hankkeen sopivuus sosiaaliseen, kulttuuriseen ja poliittiseen ympäristöön (8 pistettä)
  Hakijoiden on suhteutettava hanke osallistuvien maiden tai alueiden tilanteeseen ja varmistettava suunniteltujen toimien sopivuus kohderyhmien kulttuuriin ja näkemyksiin. |
| --- | --- |

e)

Hankkeen sopivuus sosiaaliseen, kulttuuriseen ja poliittiseen ympäristöön (8 pistettä)

Hakijoiden on suhteutettava hanke osallistuvien maiden tai alueiden tilanteeseen ja varmistettava suunniteltujen toimien sopivuus kohderyhmien kulttuuriin ja näkemyksiin.

2.   Hankkeen tekninen laatu (30 pistettä; kynnysarvo 15 pistettä)

| a) | Todistepohja (6 pistettä)
  Hakijoiden on esitettävä ongelma-analyysi ja selkeä kuvaus ehdotettujen toimenpiteiden osatekijöistä, vaikutuksista, tehokkuudesta ja sovellettavuudesta. |
| --- | --- |

a)

Todistepohja (6 pistettä)

Hakijoiden on esitettävä ongelma-analyysi ja selkeä kuvaus ehdotettujen toimenpiteiden osatekijöistä, vaikutuksista, tehokkuudesta ja sovellettavuudesta.

| b) | Sisällön kuvaus (6 pistettä)
  Hakijoiden on esitettävä selkeä kuvaus päämääristä ja tavoitteista, kohderyhmistä sekä asiaankuuluvista maantieteellisistä seikoista, menetelmistä ja ennakoiduista vaikutuksista ja tuloksista. |
| --- | --- |

b)

Sisällön kuvaus (6 pistettä)

Hakijoiden on esitettävä selkeä kuvaus päämääristä ja tavoitteista, kohderyhmistä sekä asiaankuuluvista maantieteellisistä seikoista, menetelmistä ja ennakoiduista vaikutuksista ja tuloksista.

| c) | Innovatiivisuus, tekninen täydentävyys ja päällekkäisyyksien välttäminen muiden EU:n laajuisten meneillään olevien toimien kanssa (6 pistettä)
  Hakijoiden on selkeästi kuvattava edistymistä, johon hankkeen avulla pyritään tietyllä alalla verrattuna vallitsevaan tilanteeseen, ja varmistettava, että Euroopan laajuisesti ja kansainvälisesti meneillään olevien hankkeiden ja toimien välillä ei ole minkäänasteista epäasianmukaista päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

c)

Innovatiivisuus, tekninen täydentävyys ja päällekkäisyyksien välttäminen muiden EU:n laajuisten meneillään olevien toimien kanssa (6 pistettä)

Hakijoiden on selkeästi kuvattava edistymistä, johon hankkeen avulla pyritään tietyllä alalla verrattuna vallitsevaan tilanteeseen, ja varmistettava, että Euroopan laajuisesti ja kansainvälisesti meneillään olevien hankkeiden ja toimien välillä ei ole minkäänasteista epäasianmukaista päällekkäisyyttä.

| d) | Arviointistrategia (6 pistettä)
  Hakijoiden on esitettävä selkeä kuvaus ehdotettujen menetelmien ja valittujen indikaattorien luonteesta ja sopivuudesta. |
| --- | --- |

d)

Arviointistrategia (6 pistettä)

Hakijoiden on esitettävä selkeä kuvaus ehdotettujen menetelmien ja valittujen indikaattorien luonteesta ja sopivuudesta.

| e) | Strategia tulosten levittämiseksi (6 pistettä)
  Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että suunniteltu strategia ja ehdotetut menetelmät soveltuvat tulosten siirrettävyyden ja niiden kestävän levityksen varmistamiseen. |
| --- | --- |

e)

Strategia tulosten levittämiseksi (6 pistettä)

Hakijoiden on selkeästi osoitettava, että suunniteltu strategia ja ehdotetut menetelmät soveltuvat tulosten siirrettävyyden ja niiden kestävän levityksen varmistamiseen.

3.   Hankehallinnon laatu ja varainhoito (30 pistettä; kynnysarvo 15 pistettä)

| a) | Hankkeen suunnittelu ja organisaatio (5 pistettä)
  Hakijoiden on annettava selvitys toteutettavista toimista, aikataulusta ja välitavoitteista, tuloksista, tehtävien luonteesta ja jakautumisesta sekä riskianalyysista. |
| --- | --- |

a)

Hankkeen suunnittelu ja organisaatio (5 pistettä)

Hakijoiden on annettava selvitys toteutettavista toimista, aikataulusta ja välitavoitteista, tuloksista, tehtävien luonteesta ja jakautumisesta sekä riskianalyysista.

| b) | Organisaatiovalmiudet (5 pistettä)
  Hakijoiden on esitettävä kuvaus hallintorakenteesta, henkilöstön ammattitaidosta, vastuualueista, sisäisestä viestinnästä, päätöksenteosta, seurannasta ja valvonnasta. |
| --- | --- |

b)

Organisaatiovalmiudet (5 pistettä)

Hakijoiden on esitettävä kuvaus hallintorakenteesta, henkilöstön ammattitaidosta, vastuualueista, sisäisestä viestinnästä, päätöksenteosta, seurannasta ja valvonnasta.

| c) | Yhteistyökumppanuuden laatu (5 pistettä)
  Hakijoiden on annettava selvitys suunnitellun yhteistyökumppanuuden laajuudesta, siihen liittyvistä tehtävistä ja vastuunjaosta, kumppaneiden välisistä suhteista, synergiaeduista, hankekumppanien välisestä täydentävyydestä ja verkoston rakenteesta. |
| --- | --- |

c)

Yhteistyökumppanuuden laatu (5 pistettä)

Hakijoiden on annettava selvitys suunnitellun yhteistyökumppanuuden laajuudesta, siihen liittyvistä tehtävistä ja vastuunjaosta, kumppaneiden välisistä suhteista, synergiaeduista, hankekumppanien välisestä täydentävyydestä ja verkoston rakenteesta.

| d) | Viestintästrategia (5 pistettä)
  Hakijoiden on annettava selvitys viestintästrategian suunnittelusta, kohderyhmistä, siinä käytettyjen kanavien sopivuudesta ja EU:n yhteisrahoituksen näkyvyydestä. |
| --- | --- |

d)

Viestintästrategia (5 pistettä)

Hakijoiden on annettava selvitys viestintästrategian suunnittelusta, kohderyhmistä, siinä käytettyjen kanavien sopivuudesta ja EU:n yhteisrahoituksen näkyvyydestä.

| e) | Yleinen ja yksityiskohtainen budjetti sekä taloushallinto (10 pistettä; kynnysarvo 5 pistettä)
  Hakijoiden on varmistettava, että budjetti on sisäisesti ja suhteessa yhteistyökumppaneihin ja hankkeen erityistavoitteisiin relevantti, asianmukainen, tasapainoinen ja johdonmukainen. Yhteistyökumppaneiden on pidettävä varojen jakaminen kohtuullisella vähimmäistasolla välttäen budjetin liiallista hajanaisuutta.
  Hakijoiden on annettava selvitys talousprosesseista, vastuualueista, raportointimenettelyistä ja tarkastuksista. |
| --- | --- |

e)

Yleinen ja yksityiskohtainen budjetti sekä taloushallinto (10 pistettä; kynnysarvo 5 pistettä)

Hakijoiden on varmistettava, että budjetti on sisäisesti ja suhteessa yhteistyökumppaneihin ja hankkeen erityistavoitteisiin relevantti, asianmukainen, tasapainoinen ja johdonmukainen. Yhteistyökumppaneiden on pidettävä varojen jakaminen kohtuullisella vähimmäistasolla välttäen budjetin liiallista hajanaisuutta.

Hakijoiden on annettava selvitys talousprosesseista, vastuualueista, raportointimenettelyistä ja tarkastuksista.

Kynnysarvon alittavan pistemäärän saaneet hankkeet hylätään.

Arvioinnin jälkeen laaditaan rahoitettaviksi suositelluista ehdotuksista luettelo, jossa ehdotukset on asetettu niille annettujen kokonaispistemäärien mukaiseen järjestykseen. Parhaiten sijoittuneille ehdotuksille myönnetään yhteisrahoitusta käytettävissä olevien määrärahojen mukaan. Muut yhteisrahoitettaviksi suositellut ehdotukset merkitään varallaololuetteloon.

---

(1)  Tämä tarkoittaa, että komissio voi hyväksyä yhteisrahoituksen piiriin toiminnan, jota varten sama hakija on hakenut avustusta, vain kerran vuodessa riippumatta kyseisen toiminnan kestosta.

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(3)  KOM(2007) 630 lopullinen; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

LIITE III

Matka- ja oleskelukulujen tukikelpoisuus

Näitä suuntaviivoja sovelletaan seuraavien matka- ja oleskelukulujen korvaamiseen:

| — | avustuksen saajan palveluksessa oleva henkilöstö (sekä pääasiallinen avun saaja että muut avunsaajat) ja avustuksen saajan kutsusta työryhmien työskentelyyn osallistuvat asiantuntijat, |
| --- | --- |

—

avustuksen saajan palveluksessa oleva henkilöstö (sekä pääasiallinen avun saaja että muut avunsaajat) ja avustuksen saajan kutsusta työryhmien työskentelyyn osallistuvat asiantuntijat,

| — | kustannukset, joista on erikseen määräyksiä palvelusopimuksissa. |
| --- | --- |

—

kustannukset, joista on erikseen määräyksiä palvelusopimuksissa.

1.   Oleskelukustannusten kiinteä päiväraha kattaa kaikki matkojen oleskelukustannukset, myös hotelli- ja ravintolalaskut sekä paikalliskuljetuksen kulut (taksi ja/tai julkinen liikenne). Niitä sovelletaan jokaisena matkapäivänä, kun etäisyys tavanomaiselta työpaikalta on vähintään 100 kilometriä. Päiväraha vaihtelee sen mukaan, mihin maahan matka suuntautuu. Päiväkorvaus vastaa päivärahan ja komission päätöksessä K(2004) 1313 (1), sellaisena kuin se on muutettuna, ennakoidun hotellimajoituksen enimmäishinnan yhteenlaskettua määrää.

2.   Muihin kuin EU:n 27 jäsenvaltioon, unioniin liittyviin maihin ja hakijamaihin tai ETA:n Efta-maihin suuntautuville matkoille on haettava etukäteen hyväksyntä komissiolta. Hyväksynnän saaminen määräytyy matkan tavoitteiden, kustannusten ja perusteluiden mukaan.

3.   Matkakulut ovat tukikelpoisia, jos ne täyttävät seuraavat edellytykset:

| — | matka tehdään suorinta ja taloudellisinta reittiä, |
| --- | --- |

—

matka tehdään suorinta ja taloudellisinta reittiä,

| — | kokouspaikan ja tavanomaisen työpaikan välinen etäisyys on vähintään 100 kilometriä, |
| --- | --- |

—

kokouspaikan ja tavanomaisen työpaikan välinen etäisyys on vähintään 100 kilometriä,

| — | junamatka: lipun hinta ensimmäisessä luokassa, |
| --- | --- |

—

junamatka: lipun hinta ensimmäisessä luokassa,

| — | lentokone: turistiluokka, ellei edullisempaa tariffia voida käyttää (esim. Apex); lentokoneen käyttö sallitaan ainoastaan yli 800 kilometrin edestakaisilla matkoilla, |
| --- | --- |

—

lentokone: turistiluokka, ellei edullisempaa tariffia voida käyttää (esim. Apex); lentokoneen käyttö sallitaan ainoastaan yli 800 kilometrin edestakaisilla matkoilla,

| — | henkilöauto: korvausperusteena käytetään vastaavan ensimmäisen luokan junamatkan hintaa. |
| --- | --- |

—

henkilöauto: korvausperusteena käytetään vastaavan ensimmäisen luokan junamatkan hintaa.

---

(1)  Komission päätös, tehty 7. huhtikuuta 2004, concerning general implementing provisions adopting the Guide to missions for officials and other servants of the European Commission (yleiset täytäntöönpanosäännökset, joissa hyväksytään opas, joka koskee Euroopan komission virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkoja).

---

LIITE IV

Toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman (2008–2013) perusteella toteutettaviin yhteisiin toimiin myönnettäviä rahoitusosuuksia koskevat perusteet

(23. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY 4 artiklan 3 kohta)

1.   HYLKÄÄMISPERUSTEET JA AVUSTUSKELPOISUUSPERUSTEET

Yhteisiä toimia voidaan toteuttaa sellaisten julkisten organisaatioiden tai valtioista riippumattomien yhteisöjen kanssa,

| — | jotka eivät tavoittele voittoa ja ovat riippumattomia teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista, |
| --- | --- |

—

jotka eivät tavoittele voittoa ja ovat riippumattomia teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista,

| — | joiden ensisijaisena tavoitteena on yksi tai useampi ohjelman painopisteistä, |
| --- | --- |

—

joiden ensisijaisena tavoitteena on yksi tai useampi ohjelman painopisteistä,

| — | jotka toiseen yhteisön terveysohjelmaan osallistuva maa on nimennyt avoimen menettelyn mukaisesti, |
| --- | --- |

—

jotka toiseen yhteisön terveysohjelmaan osallistuva maa on nimennyt avoimen menettelyn mukaisesti,

| — | joiden yleiset tavoitteet eivät ole suoraan tai välillisesti ristiriidassa Euroopan unionin politiikan kanssa tai imagoltaan sopimattomia, |
| --- | --- |

—

joiden yleiset tavoitteet eivät ole suoraan tai välillisesti ristiriidassa Euroopan unionin politiikan kanssa tai imagoltaan sopimattomia,

| — | jotka ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selonteot jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään, |
| --- | --- |

—

jotka ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävät selonteot jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään,

| — | jotka eivät ole missään varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetussa tilanteessa. |
| --- | --- |

—

jotka eivät ole missään varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetussa tilanteessa.

2.   VALINTAPERUSTEET

Valintaperusteiden avulla on mahdollista arvioida hakijoiden taloudellista tilannetta ja toiminnallista valmiutta saattaa työohjelmassa ehdotettu toiminta päätökseen.

Hakijoilla on oltava ehdotetun toimen loppuun saattamiseksi vaadittavat ammatilliset resurssit, ammattitaito ja pätevyys.

Hakijoilla on oltava riittävät rahoituslähteet, jotta toimintaa voidaan ylläpitää koko sen toteutusajan ja osallistua sen yhteisrahoitukseen.

Jokaisen hakijan on toimitettava

| — | selkeä, kattava ja yksityiskohtainen budjettiarvio kunkin yhteishankkeeseen osallistuvan yhteisön toteuttamiin toimiin liittyvistä menoista, |
| --- | --- |

—

selkeä, kattava ja yksityiskohtainen budjettiarvio kunkin yhteishankkeeseen osallistuvan yhteisön toteuttamiin toimiin liittyvistä menoista,

| — | ilmoitus siitä, että sillä on riittävät omat varat niiden menojen kattamiseksi, joita yhteisön rahoitusosuus ei kata, sekä siitä, että se sitoutuu käyttämään omia varojaan, mikäli yhteisön rahoitustuki ei riitä tarpeisiin, |
| --- | --- |

—

ilmoitus siitä, että sillä on riittävät omat varat niiden menojen kattamiseksi, joita yhteisön rahoitusosuus ei kata, sekä siitä, että se sitoutuu käyttämään omia varojaan, mikäli yhteisön rahoitustuki ei riitä tarpeisiin,

| — | jäljennös tilinpäätöksestä hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta (muut voittoa tavoittelemattomat yhteisöt kuin julkiset organisaatiot). |
| --- | --- |

—

jäljennös tilinpäätöksestä hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta (muut voittoa tavoittelemattomat yhteisöt kuin julkiset organisaatiot).

Yhteiseen toimeen osallistuvien on oltava yhteisöjä, joille jäsenvaltiot ovat uskoneet kansanterveystoimia koskevia tehtäviä, jotka liittyvät ehdotuspyynnön kattamaan alaan.

3.   MYÖNTÄMISPERUSTEET

| — | Toimen osuus yhteisön toisen terveysohjelman ja sen vuosittaisen työsuunnitelman tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

Toimen osuus yhteisön toisen terveysohjelman ja sen vuosittaisen työsuunnitelman tavoitteiden ja painopisteiden toteuttamisessa.

| — | Yhteistyöstä mahdollisesti koituva hyöty mitattuna sillä, miten sen odotetaan edistävän nykytietämystä tai lisäävän tehokkuutta kyseisellä alalla. |
| --- | --- |

—

Yhteistyöstä mahdollisesti koituva hyöty mitattuna sillä, miten sen odotetaan edistävän nykytietämystä tai lisäävän tehokkuutta kyseisellä alalla.

| — | Riittävä määrä osallistuvia jäsenvaltioita siten, että toimen maantieteellinen kattavuus on sen tavoitteisiin soveltuva, ja selvitys avustuskelpoisten maiden asemasta yhteistyökumppaneina sekä hankkeen resurssien tai sen edustamien kohderyhmien relevanssista. |
| --- | --- |

—

Riittävä määrä osallistuvia jäsenvaltioita siten, että toimen maantieteellinen kattavuus on sen tavoitteisiin soveltuva, ja selvitys avustuskelpoisten maiden asemasta yhteistyökumppaneina sekä hankkeen resurssien tai sen edustamien kohderyhmien relevanssista.

| — | Tavoitteiden, työsuunnitelman, organisaation ja odotettavissa olevien tulosten ja hyötyjen kuvauksen sekä viestintä- ja levitysstrategioiden selkeys ja laatu. |
| --- | --- |

—

Tavoitteiden, työsuunnitelman, organisaation ja odotettavissa olevien tulosten ja hyötyjen kuvauksen sekä viestintä- ja levitysstrategioiden selkeys ja laatu.

| — | Esittäjien tasapainoinen osallistuminen suunniteltuihin toimiin. |
| --- | --- |

—

Esittäjien tasapainoinen osallistuminen suunniteltuihin toimiin.

---

LIITE V

Valtiosta riippumattoman yhteisön tai erikoistuneen verkoston toimintaan myönnettäviä rahoitusosuuksia koskevat perusteet

23. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1350/2007/EY 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

1.   HYLKÄÄMISPERUSTEET JA AVUSTUSKELPOISUUSPERUSTEET

Yhteisö voi myöntää rahoitusta sellaisen valtiosta riippumattoman yhteisön tai erikoistuneen verkoston, jäljempänä ’organisaatio’, toimintaan,

| — | joka ei tavoittele voittoa ja on riippumaton teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista, |
| --- | --- |

—

joka ei tavoittele voittoa ja on riippumaton teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista,

| — | jolla on jäseniä vähintään puolessa jäsenvaltioista, |
| --- | --- |

—

jolla on jäseniä vähintään puolessa jäsenvaltioista,

| — | jolla on tasapuolinen maantieteellinen kattavuus, |
| --- | --- |

—

jolla on tasapuolinen maantieteellinen kattavuus,

| — | jonka ensisijaisena tavoitteena on yksi tai useampi ohjelman painopisteistä, |
| --- | --- |

—

jonka ensisijaisena tavoitteena on yksi tai useampi ohjelman painopisteistä,

| — | jonka yleiset tavoitteet eivät ole suoraan tai välillisesti ristiriidassa Euroopan unionin politiikan kanssa tai imagoltaan sopimattomia, |
| --- | --- |

—

jonka yleiset tavoitteet eivät ole suoraan tai välillisesti ristiriidassa Euroopan unionin politiikan kanssa tai imagoltaan sopimattomia,

| — | joka on toimittanut komissiolle tyydyttävät selonteot jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään, |
| --- | --- |

—

joka on toimittanut komissiolle tyydyttävät selonteot jäsenkunnastaan, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään,

| — | joka on toimittanut komissiolle kyseistä varainhoitovuotta koskevan vuotuisen toimintasuunnitelmansa ja viimeisimmän vuotuisen toimintakertomuksensa sekä viimeisimmän arviointikertomuksensa, jos sellainen on saatavilla, ja |
| --- | --- |

—

joka on toimittanut komissiolle kyseistä varainhoitovuotta koskevan vuotuisen toimintasuunnitelmansa ja viimeisimmän vuotuisen toimintakertomuksensa sekä viimeisimmän arviointikertomuksensa, jos sellainen on saatavilla, ja

| — | joka ei ole missään varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetussa tilanteessa. |
| --- | --- |

—

joka ei ole missään varainhoitoasetuksen 93 ja 94 artiklassa tarkoitetussa tilanteessa.

Peruste ”teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista riippumaton” viittaa kolmeen edellytykseen, jotka hakijaorganisaation on täytettävä:

| | Oikeudellinen riippumattomuus

  Kahden oikeussubjektin katsotaan olevan toisistaan riippumattomia, jos kumpikaan niistä ei ole suoraan tai välillisesti toisen määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin toinen.
  Määräysvalta voi syntyä erityisesti seuraavilla kahdella tavalla:






  a) | yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta on suoraan tai välillisesti toisen hallussa; |
| --- | --- | --- |

Oikeudellinen riippumattomuus

Kahden oikeussubjektin katsotaan olevan toisistaan riippumattomia, jos kumpikaan niistä ei ole suoraan tai välillisesti toisen määräysvallassa tai saman suoran tai välillisen määräysvallan alainen kuin toinen.

Määräysvalta voi syntyä erityisesti seuraavilla kahdella tavalla:

a)

yli 50 prosenttia oikeussubjektin liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö sen osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta on suoraan tai välillisesti toisen hallussa;

| b) | oikeussubjektia koskeva päätösvalta on oikeudellisesti tai tosiasiallisesti suoraan tai välillisesti toisen hallussa. |
| --- | --- |

b)

oikeussubjektia koskeva päätösvalta on oikeudellisesti tai tosiasiallisesti suoraan tai välillisesti toisen hallussa.

Seuraavien, oikeussubjektien välisten suhteiden ei kuitenkaan katsota yksinään muodostavan määräysvaltasuhdetta:

| a) | Samalla julkisyhteisöllä on suoraan tai välillisesti hallussaan yli 50 prosenttia liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta. |
| --- | --- |

a)

Samalla julkisyhteisöllä on suoraan tai välillisesti hallussaan yli 50 prosenttia liikkeelle lasketun osakepääoman nimellisarvosta tai enemmistö osakkeenomistajien tai yhtiökumppanien äänivallasta.

| b) | Kyseiset oikeussubjektit ovat saman julkisyhteisön omistuksessa tai valvonnassa. |
| --- | --- |

b)

Kyseiset oikeussubjektit ovat saman julkisyhteisön omistuksessa tai valvonnassa.

| | Taloudellinen riippumattomuus

  Taloudellisesti riippuvaisina pidetään pääsääntöisesti niitä hakijaorganisaatioita, jotka saavat toimintaansa (perusrahoituksen) varten rahoitusta yli 20 prosenttia yksityissektorilta (1). |
| --- | --- |

Taloudellinen riippumattomuus

Taloudellisesti riippuvaisina pidetään pääsääntöisesti niitä hakijaorganisaatioita, jotka saavat toimintaansa (perusrahoituksen) varten rahoitusta yli 20 prosenttia yksityissektorilta (1).

| | Hakijan toiminnan ja rahoituksen avoimuus







  a) | Kaikki toiminta on julkistettava hakijan vuosikertomuksessa (2). Sopimattomina voidaan pitää hakijoita, jotka tekevät yhteistyötä sellaisten yksityissektorin toimijoiden kanssa, joita ei pidetä avustuskelpoisina esimerkiksi siksi, että niiden toiminta ei luonteeltaan vastaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa esitettyjä Euroopan unionin perusperiaatteita. |
| --- | --- | --- |

Hakijan toiminnan ja rahoituksen avoimuus

a)

Kaikki toiminta on julkistettava hakijan vuosikertomuksessa (2). Sopimattomina voidaan pitää hakijoita, jotka tekevät yhteistyötä sellaisten yksityissektorin toimijoiden kanssa, joita ei pidetä avustuskelpoisina esimerkiksi siksi, että niiden toiminta ei luonteeltaan vastaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa esitettyjä Euroopan unionin perusperiaatteita.

| b) | Kaikki rahoitusta koskevat tiedot on julkistettava hakijan verkkosivustolla lajeittain (perus- ja hankerahoitus, luontoissuoritukset) ja rahoittajittain eriteltynä. |
| --- | --- |

b)

Kaikki rahoitusta koskevat tiedot on julkistettava hakijan verkkosivustolla lajeittain (perus- ja hankerahoitus, luontoissuoritukset) ja rahoittajittain eriteltynä.

| c) | Hakijoiden olemassa olevien kannanottojen niitä koskevaan avoimuusvaatimukseen on oltava yleisesti saatavilla. |
| --- | --- |

c)

Hakijoiden olemassa olevien kannanottojen niitä koskevaan avoimuusvaatimukseen on oltava yleisesti saatavilla.

2.   VALINTAPERUSTEET

Valintaperusteiden avulla on mahdollista arvioida hakijaorganisaation taloudellista tilannetta ja toiminnallista valmiutta saattaa työohjelmassa ehdotettu toiminta päätökseen.

Avustusta voidaan myöntää vain sellaisille organisaatioille, joilla on toimintansa varmistamiseen tarvittavat resurssit. Näyttönä tästä niiden on

| — | liitettävä mukaan jäljennös tilinpäätöksestään hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta. Jos avustushakemus on peräisin uudelta eurooppalaiselta organisaatiolta, hakijan on esitettävä uuden yhteisön jäsenorganisaatioiden tilinpäätökset (taseet ja tuloslaskelmat mukaan luettuina) hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta; |
| --- | --- |

—

liitettävä mukaan jäljennös tilinpäätöksestään hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta. Jos avustushakemus on peräisin uudelta eurooppalaiselta organisaatiolta, hakijan on esitettävä uuden yhteisön jäsenorganisaatioiden tilinpäätökset (taseet ja tuloslaskelmat mukaan luettuina) hakemuksen jättämistä edeltävältä päättyneeltä tilikaudelta;

| — | esitettävä organisaatiota koskeva yksityiskohtainen talousarvio, jossa menot ja tulot ovat tasapainossa; |
| --- | --- |

—

esitettävä organisaatiota koskeva yksityiskohtainen talousarvio, jossa menot ja tulot ovat tasapainossa;

| — | kun haetaan yli 100 000 euron toiminta-avustusta, liitettävä mukaan ulkopuolisen hyväksytyn tilintarkastajan laatima tilintarkastuskertomus, jossa vahvistetaan viimeisin saatavissa oleva tilinpäätös ja arvioidaan hakijaorganisaation taloudellisia toimintaedellytyksiä. |
| --- | --- |

—

kun haetaan yli 100 000 euron toiminta-avustusta, liitettävä mukaan ulkopuolisen hyväksytyn tilintarkastajan laatima tilintarkastuskertomus, jossa vahvistetaan viimeisin saatavissa oleva tilinpäätös ja arvioidaan hakijaorganisaation taloudellisia toimintaedellytyksiä.

Avustusta voidaan myöntää vain organisaatioille, jotka voivat todistaa olevansa toimintakykyisiä ja joilla on riittävästi pätevyyttä ja ammatillista kokemusta. Hakemukseen on liitettävä seuraavat tiedot:

| — | organisaation viimeisin vuotuinen toimintakertomus tai, jos kyseessä on vastikään perustettu organisaatio, hallintoneuvoston jäsenten ja muun henkilöstön ansioluettelot ja uuden yhteisön jäsenorganisaatioiden vuotuiset toimintakertomukset, |
| --- | --- |

—

organisaation viimeisin vuotuinen toimintakertomus tai, jos kyseessä on vastikään perustettu organisaatio, hallintoneuvoston jäsenten ja muun henkilöstön ansioluettelot ja uuden yhteisön jäsenorganisaatioiden vuotuiset toimintakertomukset,

| — | mahdolliset viitetiedot Euroopan komission rahoittamiin toimiin osallistumisesta, niitä koskevista hakemuksista sekä yhteisön talousarviosta rahoitettavien avustus- tai muiden sopimusten tekemisestä. |
| --- | --- |

—

mahdolliset viitetiedot Euroopan komission rahoittamiin toimiin osallistumisesta, niitä koskevista hakemuksista sekä yhteisön talousarviosta rahoitettavien avustus- tai muiden sopimusten tekemisestä.

3.   MYÖNTÄMISPERUSTEET

Myöntämisperusteiden ansiosta voidaan valita työohjelmat, joilla voidaan taata komission tavoitteiden ja painopisteiden noudattaminen sekä asianmukainen levitys ja tiedotus – myös yhteisön rahoituksen näkyvyys.

Yhteisön rahoituksen saamiseksi esitettävän vuosittaisen työohjelman on tämän vuoksi täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | Relevanssi politiikan ja asiayhteyden kannalta
  Vuosittaisen työohjelman on vastattava yhteisön toisen terveysohjelman tavoitteita vuoden 2009 työsuunnitelman osalta; |
| --- | --- |

a)

Relevanssi politiikan ja asiayhteyden kannalta

Vuosittaisen työohjelman on vastattava yhteisön toisen terveysohjelman tavoitteita vuoden 2009 työsuunnitelman osalta;

| b) | Ehdotetun työohjelman tekninen laatu
  Työohjelman on oltava selkeä, realistinen ja yksityiskohtainen erityisesti seuraavien näkökohtien osalta:






  — | tavoitteiden selkeys ja yhteneväisyys suhteessa suunniteltuihin tuloksiin, |
| --- | --- | --- |

b)

Ehdotetun työohjelman tekninen laatu

Työohjelman on oltava selkeä, realistinen ja yksityiskohtainen erityisesti seuraavien näkökohtien osalta:

—

tavoitteiden selkeys ja yhteneväisyys suhteessa suunniteltuihin tuloksiin,

| — | suunniteltujen toimien, tehtävien ja vastuualueiden kuvaus sekä aikataulut, mukaan luettuina viestintä- ja levitystoimet, |
| --- | --- |

—

suunniteltujen toimien, tehtävien ja vastuualueiden kuvaus sekä aikataulut, mukaan luettuina viestintä- ja levitystoimet,

| — | kuvaus toimien sisäisestä ja ulkoisesta arvioinnista ja niistä indikaattoreista, joita käytetään sen todentamiseen, että työohjelman omat tavoitteet on saavutettu. |
| --- | --- |

—

kuvaus toimien sisäisestä ja ulkoisesta arvioinnista ja niistä indikaattoreista, joita käytetään sen todentamiseen, että työohjelman omat tavoitteet on saavutettu.

Työohjelman on oltava kustannuksia säästävä ja osoitettava siten, että talousarvio on suhteutettu käytettäviin varoihin.

| c) | Hankehallinnon laatu
  Rahoitusta hakevan organisaation on






  — | taattava, että sillä on asianmukainen johtorakenne, hallintomenettelyt, henkilö- ja talousresurssit sekä hallinnointi ja toimivat yhteistyösuhteet keskeisten kumppanien ja sidosryhmien kanssa, |
| --- | --- | --- |

c)

Hankehallinnon laatu

Rahoitusta hakevan organisaation on

—

taattava, että sillä on asianmukainen johtorakenne, hallintomenettelyt, henkilö- ja talousresurssit sekä hallinnointi ja toimivat yhteistyösuhteet keskeisten kumppanien ja sidosryhmien kanssa,

| — | pystyttävä osoittamaan organisatoristen tavoitteidensa toteutumisaste ja kykynsä saavuttaa tuloksia. |
| --- | --- |

—

pystyttävä osoittamaan organisatoristen tavoitteidensa toteutumisaste ja kykynsä saavuttaa tuloksia.

---

(1)  ”Yksityissektori” käsittää voittoa tavoittelevat liikeyritykset ja yhtiöt, liike-elämän organisaatiot tai muut yksiköt, riippumatta niiden oikeudellisesta luonteesta (rekisteröityjä/rekisteröimättömiä), omistussuhteista (kokonaan tai osittain yksityisessä tai valtion omistuksessa) tai koosta (suuri tai pieni), jos ne eivät ole julkisessa määräysvallassa.

(2)  On mainittava kaikki yhteistyökumppanit, joiden asema voisi johtaa eturistiriitaan (varainhoitoasetuksen 52 artikla ja soveltamissääntöjen 34 artikla).

---

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/74

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä helmikuuta 2009,

poikkeusluvan myöntämisestä Itävallalle radiotaajuuksien 5 875–5 905 MHz yhdenmukaistetusta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa tehdyn päätöksen 2008/671/EY nojalla

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1136)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2009/159/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon radiotaajuuksien 5 875–5 905 MHz yhdenmukaistetusta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa 5 päivänä elokuuta 2008 tehdyn komission päätöksen 2008/671/EY (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Itävallan 25 päivänä marraskuuta 2008 esittämän pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jäsenvaltioiden on päätöksen 2008/671/EY nojalla viimeistään 6 päivänä helmikuuta 2009 varattava ja asetettava ilman yksinoikeutta saataville taajuusalue 5 875–5 905 MHz käytettäväksi älykkäissä liikennejärjestelmissä (Intelligent Transport Systems, ITS). |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioiden on päätöksen 2008/671/EY nojalla viimeistään 6 päivänä helmikuuta 2009 varattava ja asetettava ilman yksinoikeutta saataville taajuusalue 5 875–5 905 MHz käytettäväksi älykkäissä liikennejärjestelmissä (Intelligent Transport Systems, ITS).

| (2) | Päätöksen 2008/671/EY 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 5 kohdan nojalla pyytää itselleen poikkeusluvan siirtymäaikoihin ja/tai radiotaajuuksien yhteiskäyttöjärjestelyihin. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2008/671/EY 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 5 kohdan nojalla pyytää itselleen poikkeusluvan siirtymäaikoihin ja/tai radiotaajuuksien yhteiskäyttöjärjestelyihin.

| (3) | Itävalta on ilmoittanut komissiolle, että koska kyseinen taajuusalue on tällä hetkellä osoitettu yksinoikeudella liikkuvien elektronisten uutisointijärjestelmien (Electronic News Gathering, ENG) käyttöön, Itävalta ei pysty täyttämään päätöksen 2008/671/EY vaatimuksia asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Itävalta on ilmoittanut komissiolle, että koska kyseinen taajuusalue on tällä hetkellä osoitettu yksinoikeudella liikkuvien elektronisten uutisointijärjestelmien (Electronic News Gathering, ENG) käyttöön, Itävalta ei pysty täyttämään päätöksen 2008/671/EY vaatimuksia asetetussa määräajassa.

| (4) | Itävallan viranomaiset ovat vuonna 1989 myöntäneet Itävallan yleisradioyhtiölle oikeuden asentaa ja käyttää ENG-järjestelmiä, ja lupa on voimassa määräämättömän ajan koko Itävallassa. Itävallan mukaan Itävallan yleisradioyhtiö tulee ottamaan käyttöön muilla taajuuksilla toimivan uuden ENG-järjestelmän ja on suostunut luopumaan taajuusalueen 5 875–5 905 MHz käyttöluvasta 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Taajuusalue 5 875–5 905 MHz tulee siis 1 päivänä tammikuuta 2012 kokonaisuudessaan saataville käytettäväksi päätöksen 2008/671/EY mukaisesti ITS-järjestelmien turvallisuussovelluksissa. |
| --- | --- |

(4)

Itävallan viranomaiset ovat vuonna 1989 myöntäneet Itävallan yleisradioyhtiölle oikeuden asentaa ja käyttää ENG-järjestelmiä, ja lupa on voimassa määräämättömän ajan koko Itävallassa. Itävallan mukaan Itävallan yleisradioyhtiö tulee ottamaan käyttöön muilla taajuuksilla toimivan uuden ENG-järjestelmän ja on suostunut luopumaan taajuusalueen 5 875–5 905 MHz käyttöluvasta 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Taajuusalue 5 875–5 905 MHz tulee siis 1 päivänä tammikuuta 2012 kokonaisuudessaan saataville käytettäväksi päätöksen 2008/671/EY mukaisesti ITS-järjestelmien turvallisuussovelluksissa.

| (5) | Itävalta on komissiolle 25 päivänä marraskuuta 2008 toimittamallaan kirjeellä virallisesti pyytänyt siirtymäkautta, jonka aikana ITS-järjestelmiä voitaisiin käyttää Itävallassa ainoastaan ajallisten ja alueellisten rajoitusten puitteissa. Itävallan taajuushallinnosta vastaavat viranomaiset asettavat rajoitukset niin, että ITS-järjestelmät voivat toimia koordinoidusti Itävallan yleisradioyhtiön ENG-järjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Itävalta on komissiolle 25 päivänä marraskuuta 2008 toimittamallaan kirjeellä virallisesti pyytänyt siirtymäkautta, jonka aikana ITS-järjestelmiä voitaisiin käyttää Itävallassa ainoastaan ajallisten ja alueellisten rajoitusten puitteissa. Itävallan taajuushallinnosta vastaavat viranomaiset asettavat rajoitukset niin, että ITS-järjestelmät voivat toimia koordinoidusti Itävallan yleisradioyhtiön ENG-järjestelmien kanssa.

| (6) | Itävalta on esittänyt pyyntönsä tueksi riittävät tiedot ja tekniset perustelut, jotka pohjautuvat erityisesti CEPT:n lausuntoon, jonka mukaan ENG-järjestelmien ja ITS-järjestelmien turvallisuussovellusten välillä saattaisi esiintyä haitallisia häiriöitä, ellei kansallisella tasolla toteuteta toimenpiteitä järjestelmien rinnakkaisen toiminnan turvaamiseksi. Tällaiset haitalliset häiriöt saattaisivat pahimmillaan johtaa vakaviin liikenneonnettomuuksiin. |
| --- | --- |

(6)

Itävalta on esittänyt pyyntönsä tueksi riittävät tiedot ja tekniset perustelut, jotka pohjautuvat erityisesti CEPT:n lausuntoon, jonka mukaan ENG-järjestelmien ja ITS-järjestelmien turvallisuussovellusten välillä saattaisi esiintyä haitallisia häiriöitä, ellei kansallisella tasolla toteuteta toimenpiteitä järjestelmien rinnakkaisen toiminnan turvaamiseksi. Tällaiset haitalliset häiriöt saattaisivat pahimmillaan johtaa vakaviin liikenneonnettomuuksiin.

| (7) | Taajuusalueen 5 875–5 905 MHz käyttöä ITS-järjestelmissä koskeva täysi kielto koskisi ainoastaan pientä osaa Itävallasta ja lyhyitä ajanjaksoja. Kyseisen taajuusalueen käyttö ITS-järjestelmissä olisi edelleen sallittua muualla Itävallassa Itävallan taajuushallinnosta vastaavien viranomaisten koordinoinnin alaisuudessa. Poikkeuslupa ei siten merkittävästi vaikuttaisi ITS-teknologian käyttöönottoon Itävallassa, varsinkin kun tällaisia järjestelmiä odotetaan olevan kaupallisesti saatavilla vuoteen 2011 mennessä varsin rajallisesti. |
| --- | --- |

(7)

Taajuusalueen 5 875–5 905 MHz käyttöä ITS-järjestelmissä koskeva täysi kielto koskisi ainoastaan pientä osaa Itävallasta ja lyhyitä ajanjaksoja. Kyseisen taajuusalueen käyttö ITS-järjestelmissä olisi edelleen sallittua muualla Itävallassa Itävallan taajuushallinnosta vastaavien viranomaisten koordinoinnin alaisuudessa. Poikkeuslupa ei siten merkittävästi vaikuttaisi ITS-teknologian käyttöönottoon Itävallassa, varsinkin kun tällaisia järjestelmiä odotetaan olevan kaupallisesti saatavilla vuoteen 2011 mennessä varsin rajallisesti.

| (8) | Poikkeusluvan erityisluonteen vuoksi siirtymäkauden sujuvaa toteutumista edesauttaisi raportointi ITS- ja ENG-järjestelmien tilanteen kehittymisestä Itävallassa. |
| --- | --- |

(8)

Poikkeusluvan erityisluonteen vuoksi siirtymäkauden sujuvaa toteutumista edesauttaisi raportointi ITS- ja ENG-järjestelmien tilanteen kehittymisestä Itävallassa.

| (9) | Radiotaajuuskomitean jäsenet ilmoittivat 17 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa, etteivät he vastusta tätä siirtymäkauden poikkeusta. |
| --- | --- |

(9)

Radiotaajuuskomitean jäsenet ilmoittivat 17 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa, etteivät he vastusta tätä siirtymäkauden poikkeusta.

| (10) | Pyydetty poikkeuslupa ei haittaisi kohtuuttomasti päätöksen 2008/671/EY täytäntöönpanoa eikä aiheuttaisi kohtuuttomia eroja jäsenvaltioiden kilpailu- tai sääntelytilanteiden välillä. Itävallan erityistilanne huomioon ottaen poikkeusluvalle on riittävät perusteet ja päätöksen 2008/671/EY täytäntöönpanoa Itävallassa on helpotettava, |
| --- | --- |

(10)

Pyydetty poikkeuslupa ei haittaisi kohtuuttomasti päätöksen 2008/671/EY täytäntöönpanoa eikä aiheuttaisi kohtuuttomia eroja jäsenvaltioiden kilpailu- tai sääntelytilanteiden välillä. Itävallan erityistilanne huomioon ottaen poikkeusluvalle on riittävät perusteet ja päätöksen 2008/671/EY täytäntöönpanoa Itävallassa on helpotettava,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Itävallalle myönnetään tässä päätöksessä säädetyin ehdoin lupa poiketa velvoitteistaan, jotka perustuvat radiotaajuuksien 5 875–5 905 MHz yhdenmukaistetusta käytöstä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa tehtyyn päätökseen 2008/671/EY.

2 artikla

Itävalta voi 31 päivään joulukuuta 2011 saakka rajoittaa ajallisesti ja alueellisesti taajuusalueen 5 875–5 905 MHz käyttöä älykkäiden liikennejärjestelmien turvallisuussovelluksissa niiden toiminnan koordinoimiseksi Itävallan yleisradioyhtiön samalla taajuusalueella toimivien uutisointijärjestelmien kanssa.

3 artikla

Itävallan on 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä toimitettava komissiolle raportti tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 220, 15.8.2008, s. 24.

2

---

SUUNTAVIIVAT

Euroopan keskuspankki

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/76

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2008,

raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 (uudelleenlaaditut suuntaviivat) muuttamisesta

(EKP/2008/31)

(2009/160/EY)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (uudelleen laadittu toisinto) (1),

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (2),

ottaa huomioon pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/635/ETY (3),

ottaa huomioon kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annetut suuntaviivat EKP/2006/16 (4),

ottaa huomioon Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteen A (5),

ottaa huomioon arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) (6),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen (jäljempänä ’erityisyhteisöt’) saamisia ja velkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) säädetään, että erityisyhteisöt voidaan tietyin edellytyksin vapauttaa kokonaan tai osittain asetuksessa (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) säädetyistä raportointivaatimuksista ja että kansalliset keskuspankit voivat sen sijaan johtaa tiedot muista tilastotiedoista, julkisista tiedoista tai valvontatiedoista. |
| --- | --- |

(1)

Arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen (jäljempänä ’erityisyhteisöt’) saamisia ja velkoja koskevista tilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) säädetään, että erityisyhteisöt voidaan tietyin edellytyksin vapauttaa kokonaan tai osittain asetuksessa (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) säädetyistä raportointivaatimuksista ja että kansalliset keskuspankit voivat sen sijaan johtaa tiedot muista tilastotiedoista, julkisista tiedoista tai valvontatiedoista.

| (2) | Erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja/tai niiden arvopaperisalkkuja koskevia tietoja voidaan johtaa keskitetystä arvopaperitietokannasta; sen vuoksi keskitetyn arvopaperitietokannan toimivuudella on erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja niiden arvopaperisalkkuja koskevien tietojen johtamisen kannalta olennainen merkitys, |
| --- | --- |

(2)

Erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja/tai niiden arvopaperisalkkuja koskevia tietoja voidaan johtaa keskitetystä arvopaperitietokannasta; sen vuoksi keskitetyn arvopaperitietokannan toimivuudella on erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja niiden arvopaperisalkkuja koskevien tietojen johtamisen kannalta olennainen merkitys,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutetaan suuntaviivoja EKP/2007/9 (7) seuraavasti:

| 1. | Lisätään seuraava 18 a artikla:
  ”18 a artikla
  Erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat tilastot
  Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat erilliset aggregoidut tilastotiedot näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 15 osan mukaisesti. Tiedot toimitetaan seuraavien kolmen alaluokan osalta: i) perinteistä arvopaperistamista harjoittavat erityisyhteisöt, ii) synteettistä arvopaperistamista harjoittavat erityisyhteisöt ja iii) muut erityisyhteisöt.
  Erityisyhteisöjä koskevassa tilastoinnissa perinteisellä arvopaperistamisella tarkoitetaan arvopaperistamisia, joissa riskin siirto saavutetaan siirtämällä arvopaperistettava saaminen taloudellisessa mielessä erityisyhteisölle. Tämä toteutetaan siirtämällä arvopaperistettujen saamisten omistusoikeus alkuunpanijalta tai käyttämällä ns. sub-participation-järjestelyä.
  Synteettisellä arvopaperistamisella tarkoitetaan arvopaperistamisia, joissa riskin siirto saavutetaan käyttämällä luottojohdannaisia, takauksia tai muita vastaavia mekanismeja.
  Tiedonantovaatimukset kattavat neljännesvuosittain ilmoitettavat tiedot vuosineljänneksen lopun kantatiedoista, rahoitustaloustoimista ja lainojen luottotappioista/arvonalennuksista.
  Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa EKP:lle lainojen luottotappioita ja arvonalennuksia koskevat tiedot parhaiden edellytystensä mukaan.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle erityisyhteisöjen kantoja, rahoitustaloustoimia ja lainojen luottotappioita/arvonalennuksia koskevat neljännesvuosittaiset tiedot tarkasteltavana olevan vuosineljänneksen päättymistä seuraavan 28. työpäivän päättymiseen mennessä.
  Neljännesvuosittaisten tietojen korjauksissa sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita:






  a) | tietojen säännöllisen raportointijakson aikana eli viitevuosineljänneksen päättymistä seuraavasta 28. työpäivästä päivään, joka edeltää tietojen toimittamista takaisin kansallisille keskuspankeille, kansalliset keskuspankit voivat tehdä korjauksia tietoihin, jotka koskevat edellistä viiteneljännestä; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään seuraava 18 a artikla:

”18 a artikla

Erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat tilastot

Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat erilliset aggregoidut tilastotiedot näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 15 osan mukaisesti. Tiedot toimitetaan seuraavien kolmen alaluokan osalta: i) perinteistä arvopaperistamista harjoittavat erityisyhteisöt, ii) synteettistä arvopaperistamista harjoittavat erityisyhteisöt ja iii) muut erityisyhteisöt.

Erityisyhteisöjä koskevassa tilastoinnissa perinteisellä arvopaperistamisella tarkoitetaan arvopaperistamisia, joissa riskin siirto saavutetaan siirtämällä arvopaperistettava saaminen taloudellisessa mielessä erityisyhteisölle. Tämä toteutetaan siirtämällä arvopaperistettujen saamisten omistusoikeus alkuunpanijalta tai käyttämällä ns. sub-participation-järjestelyä.

Synteettisellä arvopaperistamisella tarkoitetaan arvopaperistamisia, joissa riskin siirto saavutetaan käyttämällä luottojohdannaisia, takauksia tai muita vastaavia mekanismeja.

Tiedonantovaatimukset kattavat neljännesvuosittain ilmoitettavat tiedot vuosineljänneksen lopun kantatiedoista, rahoitustaloustoimista ja lainojen luottotappioista/arvonalennuksista.

Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa EKP:lle lainojen luottotappioita ja arvonalennuksia koskevat tiedot parhaiden edellytystensä mukaan.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle erityisyhteisöjen kantoja, rahoitustaloustoimia ja lainojen luottotappioita/arvonalennuksia koskevat neljännesvuosittaiset tiedot tarkasteltavana olevan vuosineljänneksen päättymistä seuraavan 28. työpäivän päättymiseen mennessä.

Neljännesvuosittaisten tietojen korjauksissa sovelletaan seuraavia yleisperiaatteita:

a)

tietojen säännöllisen raportointijakson aikana eli viitevuosineljänneksen päättymistä seuraavasta 28. työpäivästä päivään, joka edeltää tietojen toimittamista takaisin kansallisille keskuspankeille, kansalliset keskuspankit voivat tehdä korjauksia tietoihin, jotka koskevat edellistä viiteneljännestä;

| b) | tietojen säännöllisten raportointijaksojen ulkopuolella kansalliset keskuspankit voivat tehdä korjauksia myös edellistä viitevuosineljännestä edeltäviä viitejaksoja koskeviin tietoihin esim. virheen, luokituksen muutoksen tai raportointimenettelyjen parannuksen vuoksi; |
| --- | --- |

b)

tietojen säännöllisten raportointijaksojen ulkopuolella kansalliset keskuspankit voivat tehdä korjauksia myös edellistä viitevuosineljännestä edeltäviä viitejaksoja koskeviin tietoihin esim. virheen, luokituksen muutoksen tai raportointimenettelyjen parannuksen vuoksi;

| c) | korjaukset Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (8) nojalla ilmoitettaviin tietoihin, jotka koskevat euroalueen rahalaitosten alkuunpanemia ja hallinnoimia lainoja, sisällytetään soveltuvin osin erityisyhteisöjä koskeviin tilastoihin edellä olevien a ja b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

korjaukset Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (8) nojalla ilmoitettaviin tietoihin, jotka koskevat euroalueen rahalaitosten alkuunpanemia ja hallinnoimia lainoja, sisällytetään soveltuvin osin erityisyhteisöjä koskeviin tilastoihin edellä olevien a ja b kohdan mukaisesti.

Jotta täytettäisiin tilastoja koskevat tiedonantovaatimukset, joista erityisyhteisöt on Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) (9) 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla vapautettu, kansalliset keskuspankit päättävät EKP:ta kuultuaan parhaiten sopivasta menettelystä erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevien tietojen kokoamiseksi; ne ottavat päätöksessään huomioon asianomaisten markkinoiden rakenteen sekä merkityksellisten tilastotietojen, julkisten tietojen tai valvontatietojen saatavuuden kyseisessä jäsenvaltiossa.

Jos kansalliset keskuspankit johtavat erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja/tai niiden arvopaperisalkkuja koskevia tietoja keskitetystä arvopaperitietokannasta tai muista arvopaperitietokannoista ja/tai johtavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevia tietoja muista tilastollisista tietolähteistä, julkisista tietolähteistä kuten myyntiä edeltävistä raporteista tai sijoittajaraporteista tai valvontaan liittyvistä tietolähteistä, tietoihin sovelletaan jäljempänä kuvattuja laatuvaatimuksia.

Kuten näiden suuntaviivojen liitteessä III olevassa 15 osassa todetaan, toisistaan erotetaan ns. perussarjat, joihin sovelletaan samankaltaisia tiukkoja laatuvaatimuksia kuin erityisyhteisöjen Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) (10) liitteen III mukaisesti suoraan ilmoittamiin tietoihin ja jotka voidaan jälkikäteen todentaa 9 kohdassa kuvatulla tavalla, sekä ns. ei-perussarjat, jotka voidaan arvioida vähemmän tiukkojen laatuvaatimusten mukaisesti

Jos kansalliset keskuspankit johtavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevia tietoja valvontatiedoista, kansalliset keskuspankit varmistavat, että nämä tietolähteet ovat riittävän yhdenmukaisia erityisyhteisöjen tiedonantovaatimuksiin sovellettavien tilastollisten käsitteiden ja määritelmien kanssa. Samaa periaatetta sovelletaan tietoihin, jotka on johdettu muista tilastollisista tietolähteistä.

Jos erityisyhteisöt eivät asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoita tietoja suoraan, kansalliset keskuspankit tarkkailevat tietojen laatua 9 kohdassa kuvatulla tavalla vuotuisista tilinpäätöksistä saatavien tietojen perusteella. Jos johdettujen neljännesvuosittaisten tietojen ja vuotuisten tilinpäätösten vertailu osoittaa, että tiedot eivät täytä tiukkoja laatuvaatimuksia, kansalliset keskuspankit ryhtyvät tarvittaviin toimiin, mukaan lukien tietojen kerääminen suoraan asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) nojalla, sen varmistamiseksi, että tiedot täyttävät laatuvaatimukset.

Jos erityisyhteisöjen velkapapereita ja/tai niiden arvopaperisalkkuja koskevat kantatiedot ja liikkeeseenlaskuja koskevat tiedot kootaan keskitetystä arvopaperitietokannasta tai muusta arvopaperitietokannasta, kansalliset keskuspankit varmistavat erityisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita ja/tai arvopaperisalkkuja koskevien tietojen riittävän kattavuuden ja seuraavat näitä tietoja säännöllisesti 10 kohdassa kuvatulla tavalla. Jos keskitetyssä arvopaperitietokannassa tai muussa arvopaperitietokannassa olevien, arvopaperisarjoja koskevien tietojen kattavuus- ja laatuindikaattorit osoittavat, että tiukat laatuvaatimukset eivät täyty, kansalliset keskuspankit ryhtyvät laatuvaatimusten täyttämiseksi tarpeellisiin toimiin, mukaan lukien tietojen kerääminen suoraan asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) nojalla.

Kansalliset keskuspankit keräävät asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 5 artiklan mukaisesti tietoja erityisyhteisöjen hankkimista euroalueen rahalaitosten alkuunpanemista ja hallinnoimista lainoista; tiedot eritellään maturiteetin, sektorin ja velallisen kotipaikan mukaan näiden suuntaviivojen liitteessä III olevassa 15 osassa kuvatulla tavalla.

Jos arvopaperistettujen lainojen alkuunpanijat ovat rahalaitoksia, joiden kotipaikka on erityisyhteisön kanssa samassa maassa, ja nämä kotimaiset rahalaitokset jatkavat arvopaperistettujen saamisten hallinnoijina, kansalliset keskuspankit voivat koota erityisyhteisöjen lainasalkkuja koskevat kantatiedot ja rahoitustaloustoimiin liittyvät tiedot tältä osin niiden tietojen perusteella, jotka on kerätty kotimaisilta rahalaitoksilta asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 5 artiklassa esitetyllä tavalla, sen sijaan että kyseiset tiedot kerättäisiin suoraan erityisyhteisöiltä.

Jos arvopaperistettujen lainojen alkuunpanijat ovat jossakin muussa euroalueen jäsenvaltiossa olevia rahalaitoksia ja nämä rahalaitokset jatkavat arvopaperistettujen saamisten hallinnoijina, kansalliset keskuspankit vaihtavat näiltä rahalaitoksilta kerättyjä tietoja asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 5 artiklan mukaisesti. Kukin kansallinen keskuspankki kerää asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 5 artiklan mukaisesti tiedot sellaisista kotimaisten rahalaitosten alkuunpanemista ja hallinnoimista lainoista, jotka on arvopaperistettu toisessa euroalueen jäsenvaltiossa olevan erityisyhteisön avulla.

Rajat ylittävän tietojenvaihdon yhteydessä kukin kansallinen keskuspankki toimittaa EKP:lle näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 15 osan mukaisesti tiedot kotimaisten rahalaitosten asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 5 artiklassa esitetyllä tavalla alkuunpanemista ja hallinnoimista lainoista.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat nämä tiedot EKP:lle sen vuosineljänneksen päättymistä seuraavana 23. työpäivänä, johon tiedot liittyvät.

EKP järjestää rajat ylittävää tietojenvaihtoa varten teknisen kanavan, ottaen huomioon tietojen luottamuksellisuutta koskevat soveltuvat säädökset. EKP jakaa tiedot edelleen asianomaisille kansallisille keskuspankeille sen vuosineljänneksen päättymistä seuraavana 24. työpäivänä, johon tiedot liittyvät.

Arvopaperistamista koskevaan tietojenvaihtoon osallistuvat kansalliset keskuspankit selvittävät mahdolliset jäljellä olevat kysymykset ja koordinointiin liittyvät seikat kahdenvälisessä yhteistyössä ja vaihtavat tarvittaessa asiaankuuluvia tietoja. Uusien arvopaperistamisien yhteydessä asianomaiset kansalliset keskuspankit voivat pyytää EKP:tä huolehtimaan koordinoinnista.

Jos kansalliset keskuspankit kokoavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat tiedot suoraan erityisyhteisöiltä ja soveltuvin osin rahalaitosten asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti ilmoittamien tietojen perusteella ja jos ne myöntävät erityisyhteisöille asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisia poikkeuksia, kansalliset keskuspankit estimoivat kaikkia erityisyhteisöjä koskevat tiedot 100 %:n kattavuuteen saakka kootessaan erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevia neljännesvuosittaisia tietoja, jotka ilmoitetaan EKP:lle kantatietojen, rahoitustaloustoimien sekä luottotappioiden ja arvonalennusten osalta.

Jos kansalliset keskuspankit kokoavat erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevat tiedot muista tilastolähteistä, julkisista lähteistä ja/tai valvontalähteistä, tiedot voidaan koota erityisyhteisöjä koskevan otannan perusteella edellyttäen, että näiden erityisyhteisöjen saamiset muodostavat vähintään 95 % erityisyhteisöjä koskevassa luettelossa esitetyn tiedonantajina toimivien erityisyhteisöjen perusjoukon yhteenlasketuista kantatietoina ilmoitettavista saamisista kyseisessä jäsenvaltiossa. Kootessaan erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevia, EKP:lle ilmoitettuja neljännesvuosittaisia tietoja kansalliset keskuspankit estimoivat tiedot 100 %:n kattavuuteen kantatietojen, rahoitustaloustoimien sekä lainojen luottotappioiden ja arvonalennusten osalta.

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle selvityksiä, joissa esitetään olennaisten korjausten sekä näiden suuntaviivojen 18 a artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tehtyjen korjausten syyt.

Kansalliset keskuspankit tarkistavat vuotuisista tilinpäätöksistä saatavien tietojen perusteella niiden neljännesvuosittaisten tietojen laadun, joita erityisyhteisöt tai rahalaitokset eivät ilmoita suoraan asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Laatutarkistuksen tuloksista ilmoitetaan EKP:lle kunakin vuonna syyskuun loppuun mennessä tai mahdollisimman pian sen jälkeen niiden kansallisten oikeudellisten käytäntöjen mukaisesti, joita sovelletaan erityisyhteisön kotijäsenvaltiossa.

Jos keskitettyä arvopaperitietokantaa tai muuta arvopaperitietokantaa käytetään tietolähteenä erityisyhteisöjä koskevassa tilastoinnissa 5 kohdan mukaisesti, kansalliset keskuspankit toimittavat niille erikseen ilmoitettujen menetelmien mukaisesti EKP:lle vuosittain indikaattorit keskitetyssä arvopaperitietokannassa tai muussa arvopaperitietokannassa olevia asianomaisia arvopaperisarjoja koskevien tietojen kattavuutta ja laatua kuvaavat indikaattorit.

Edellä mainitut tiedot annetaan EKP:lle kunakin vuonna helmikuun loppuun mennessä ja käyttäen viitearvona edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja.

| 2. | Lisätään seuraava 20 a artikla:
  ”20 a artikla
  Tilastoinnissa käytettävä erityisyhteisöjen luettelo
  Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 3 artiklassa tarkoitetun luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään näiden suuntaviivojen liitteessä VIII.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 1 osassa määriteltyjä muuttujia koskevista päivityksistä, kun erityisyhteisöjen sektorilla tapahtuu muutoksia (eli erityisyhteisö tulee sektorille tai poistuu sektorilta) tai kun olemassa olevien erityisyhteisöjen ominaisuuksissa tapahtuu muutoksia.
  Kansalliset keskuspankit johtavat päivitykset vertaamalla kansallista erityisyhteisöjen luetteloa kahden toisiaan seuraavan vuosineljänneksen päättyessä, eli vuosineljänneksen sisällä tapahtuneita muutoksia ei oteta huomioon.
  Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot.
  Kun ilmoitetaan erityisyhteisöjen sektorilta poistuvasta laitoksesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi (eli poisto) ja erityisyhteisön tunnistekoodi (eli muuttuja ’fvc_id’).
  Mikäli mahdollista, kansalliset keskuspankit eivät anna poistettujen erityisyhteisöjen tunnistekoodeja erityisyhteisölle, jotka lisätään uusina tai joiden tietoja muutetaan.
  Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Vastaanottaessaan tietoja EKP:ltä RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä, kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti.
  Ennen kuin kansalliset keskuspankit lähettävät päivitykset EKP:lle, ne tekevät näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 2 osassa määritellyt oikeellisuustarkistukset.
  Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset vähintään neljännesvuosittain ja 14 työpäivän kuluessa viitepäivästä.
  Kansalliset keskuspankit toimittavat päivitykset XML-tiedostomuodossa. Sen jälkeen EKP käsittelee tiedot RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän avulla. Mikäli EXDI-järjestelmä ja/tai RIAD-tiedonsiirtojärjestelmä eivät toimi, päivitykset lähetetään XML-muodossa N13 Cebamail -järjestelmän välityksellä. Jos Cebamail-järjestelmä ei ole käytettävissä erityisyhteisöjä koskevien päivitysten tai korjausten lähettämistä varten, kansalliset keskuspankit lähettävät nämä tiedostot sähköpostitse XML-muodossa seuraavaan osoitteeseen: birs@ecb.europa.eu
  Kansallisilla keskuspankeilla, jotka tallentavat tiedot manuaalisesti, tulee olla käytössään riittävät tarkistuskeinot toiminnallisten virheiden minimoimiseksi ja RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä ilmoitettavien erityisyhteisöjä koskevien päivitysten tarkkuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi.
  Saatuaan päivitykset (eli viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot) EKP tekee välittömästi näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 2 osassa määritellyt oikeellisuustarkistukset.
  EKP lähettää välittömästi takaisin kansallisille keskuspankeille i) tietojen vastaanottamista koskevan vahvistuksen, joka sisältää yhteenvedon erityisyhteisöjä koskevista päivityksistä, jotka on käsitelty ja tallennettu onnistuneesti erityisyhteisöjä koskevaan tietokantaan; ja/tai ii) virhevahvistuksen, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot erityisyhteisöjä koskevista päivityksistä sekä oikeellisuustarkistuksista, joita ei ole läpäisty. Näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevan 1 osan mukaisesti EKP toteuttaa epätäydelliset, virheelliset tai puuttuvat pyynnöt (’object_request’ –muuttuja) kokonaan tai osittain tai hylkää ne.
  Kansalliset keskuspankit ryhtyvät heti virhevahvistuksen saatuaan toimenpiteisiin korjattujen tietojen toimittamiseksi. Jos tietoja ei ole mahdollista toimittaa heti, kansalliset keskuspankit toimittavat korjatut tiedot kahden työpäivän kuluessa edellä 2 kohdassa mainitusta määräajasta eli viimeistään klo 17.59 mennessä Keski-Euroopan aikaa (CET) määräaikaa seuraavana toisena työpäivänä.
  EKP tekee kopion erityisyhteisöjä koskevasta tietokannasta, joka sisältää myös luottamukselliset tiedot, edellä 2 kohdassa mainittua tietojen toimittamisen määräaikaa seuraavana toisena työpäivänä klo 18.00 (CET). Päivitetyt tiedot ovat saatavilla seuraavana päivänä klo 12.00 (CET).
  EKP ei julkaise arvoja, jotka on merkitty luottamuksellisiksi.
  EKP lähettää erityisyhteisöjä koskevan luettelon kansallisille keskuspankeille RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän kautta samaan aikaan kun tiedot julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.” |
| --- | --- |

2.

Lisätään seuraava 20 a artikla:

”20 a artikla

Tilastoinnissa käytettävä erityisyhteisöjen luettelo

Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 3 artiklassa tarkoitetun luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään näiden suuntaviivojen liitteessä VIII.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 1 osassa määriteltyjä muuttujia koskevista päivityksistä, kun erityisyhteisöjen sektorilla tapahtuu muutoksia (eli erityisyhteisö tulee sektorille tai poistuu sektorilta) tai kun olemassa olevien erityisyhteisöjen ominaisuuksissa tapahtuu muutoksia.

Kansalliset keskuspankit johtavat päivitykset vertaamalla kansallista erityisyhteisöjen luetteloa kahden toisiaan seuraavan vuosineljänneksen päättyessä, eli vuosineljänneksen sisällä tapahtuneita muutoksia ei oteta huomioon.

Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot.

Kun ilmoitetaan erityisyhteisöjen sektorilta poistuvasta laitoksesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi (eli poisto) ja erityisyhteisön tunnistekoodi (eli muuttuja ’fvc_id’).

Mikäli mahdollista, kansalliset keskuspankit eivät anna poistettujen erityisyhteisöjen tunnistekoodeja erityisyhteisölle, jotka lisätään uusina tai joiden tietoja muutetaan.

Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Vastaanottaessaan tietoja EKP:ltä RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä, kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti.

Ennen kuin kansalliset keskuspankit lähettävät päivitykset EKP:lle, ne tekevät näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 2 osassa määritellyt oikeellisuustarkistukset.

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset vähintään neljännesvuosittain ja 14 työpäivän kuluessa viitepäivästä.

Kansalliset keskuspankit toimittavat päivitykset XML-tiedostomuodossa. Sen jälkeen EKP käsittelee tiedot RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän avulla. Mikäli EXDI-järjestelmä ja/tai RIAD-tiedonsiirtojärjestelmä eivät toimi, päivitykset lähetetään XML-muodossa N13 Cebamail -järjestelmän välityksellä. Jos Cebamail-järjestelmä ei ole käytettävissä erityisyhteisöjä koskevien päivitysten tai korjausten lähettämistä varten, kansalliset keskuspankit lähettävät nämä tiedostot sähköpostitse XML-muodossa seuraavaan osoitteeseen: birs@ecb.europa.eu

Kansallisilla keskuspankeilla, jotka tallentavat tiedot manuaalisesti, tulee olla käytössään riittävät tarkistuskeinot toiminnallisten virheiden minimoimiseksi ja RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä ilmoitettavien erityisyhteisöjä koskevien päivitysten tarkkuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Saatuaan päivitykset (eli viimeisimmät käytettävissä olevat tiedot) EKP tekee välittömästi näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevassa 2 osassa määritellyt oikeellisuustarkistukset.

EKP lähettää välittömästi takaisin kansallisille keskuspankeille i) tietojen vastaanottamista koskevan vahvistuksen, joka sisältää yhteenvedon erityisyhteisöjä koskevista päivityksistä, jotka on käsitelty ja tallennettu onnistuneesti erityisyhteisöjä koskevaan tietokantaan; ja/tai ii) virhevahvistuksen, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot erityisyhteisöjä koskevista päivityksistä sekä oikeellisuustarkistuksista, joita ei ole läpäisty. Näiden suuntaviivojen liitteessä VIII olevan 1 osan mukaisesti EKP toteuttaa epätäydelliset, virheelliset tai puuttuvat pyynnöt (’object_request’ –muuttuja) kokonaan tai osittain tai hylkää ne.

Kansalliset keskuspankit ryhtyvät heti virhevahvistuksen saatuaan toimenpiteisiin korjattujen tietojen toimittamiseksi. Jos tietoja ei ole mahdollista toimittaa heti, kansalliset keskuspankit toimittavat korjatut tiedot kahden työpäivän kuluessa edellä 2 kohdassa mainitusta määräajasta eli viimeistään klo 17.59 mennessä Keski-Euroopan aikaa (CET) määräaikaa seuraavana toisena työpäivänä.

EKP tekee kopion erityisyhteisöjä koskevasta tietokannasta, joka sisältää myös luottamukselliset tiedot, edellä 2 kohdassa mainittua tietojen toimittamisen määräaikaa seuraavana toisena työpäivänä klo 18.00 (CET). Päivitetyt tiedot ovat saatavilla seuraavana päivänä klo 12.00 (CET).

EKP ei julkaise arvoja, jotka on merkitty luottamuksellisiksi.

EKP lähettää erityisyhteisöjä koskevan luettelon kansallisille keskuspankeille RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän kautta samaan aikaan kun tiedot julkaistaan EKP:n verkkosivuilla.”

| 3. | Muutetaan liitettä III ja lisätään liite VIII näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Muutetaan liitettä III ja lisätään liite VIII näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.

| 4. | Korvataan sanastossa oleva erityisyhteisöjen määritelmä seuraavasti:
  ”Arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt: määritellään asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 1 artiklan 1 kohdassa.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan sanastossa oleva erityisyhteisöjen määritelmä seuraavasti:

”Arvopaperistamiseen osallistuvat erityisyhteisöt: määritellään asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) 1 artiklan 1 kohdassa.”

2 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Annettu Frankfurt am Mainissa 19 päivänä joulukuuta 2008.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

1

(2)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  EYVL L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 1.

6

(7)  EUVL L 341, 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

8

(9)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 1.

9

(10)  Arviot, kuten interpoloinnit ja ekstrapoloinnit, voivat olla tarpeen esimerkiksi silloin, kun tietoja kerätään julkisista tai valvontalähteistä harvemmin kuin neljännesvuosittain tai kun ne ovat saatavilla myöhemmin kuin tarkasteltavaa ajanjaksoa seuraavana 28. työpäivänä.”

10

---

LIITE

| 1. | Lisätään liitteeseen III seuraava 15 osa:
  ”15   OSA
  Erityisyhteisöjä koskeva taulukko
  Taulukko 1
  Kantatiedot ja rahoitustaloustoimet

  Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lisätään liitteeseen III seuraava 15 osa:

”15   OSA

Erityisyhteisöjä koskeva taulukko

Taulukko 1

Kantatiedot ja rahoitustaloustoimet

Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Yhteensä |
| --- | --- |

D.

Yhteensä

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Yhteensä

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset – Yhteensä

Julkisyhteisöt

Muut Yhteensä

Julkisyhteisöt

Muut Yhteensä

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välitystä avustavat laitokset (S.123+S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välitystä avustavat laitokset (S.123+S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S. 125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14+S.15)

joista erityisyhteisöjä

joista erityisyhteisöjä

VASTAAVAA

| 1. | Talletukset ja lainasaamiset |
| --- | --- |

1.

PERUS

PERUS

PERUS

PERUS

PERUS

| 2. | Arvopaperistetut lainat |
| --- | --- |

2.

PERUS

| 2a | alullepanijana euroalueen rahalaitos (kokonaismaturiteetti) |
| --- | --- |

2a

alullepanijana euroalueen rahalaitos (kokonaismaturiteetti)

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

enintään 1 vuoden

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

yli 1 mutta enintään 5 vuoden

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

yli 5 vuoden

PERUS/rahal.

PERUS/rahal.

| 2b | alullepanijana euroalueen julkisyhteisö |
| --- | --- |

2b

alullepanijana euroalueen julkisyhteisö

PERUS

| 2c | alullepanijana euroalueen muu rahoituksen välittäjä, vakuutusyhtiö tai eläkerahasto |
| --- | --- |

2c

alullepanijana euroalueen muu rahoituksen välittäjä, vakuutusyhtiö tai eläkerahasto

PERUS

| 2d | alullepanijana euroalueen yritys |
| --- | --- |

2d

alullepanijana euroalueen yritys

PERUS

| 2e | alullepanija euroalueen ulkopuolella |
| --- | --- |

2e

alullepanija euroalueen ulkopuolella

PERUS

| 3. | Muut arvopaperit kuin osakkeet |
| --- | --- |

3.

PERUS

enintään 1 vuoden

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

yli 1 mutta enintään 2 vuoden

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

yli 2 vuoden

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

| 4. | Muut arvopaperistetut saamiset |
| --- | --- |

4.

PERUS

| 4a | joista euroalueen julkisyhteisöjen alullepanemia |
| --- | --- |

4a

joista euroalueen julkisyhteisöjen alullepanemia

PERUS

| 4b | joista euroalueen yritysten alullepanemia |
| --- | --- |

4b

joista euroalueen yritysten alullepanemia

PERUS

| 5. | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

5.

EI-PERUS

EI-PERUS

EI-PERUS

| 6. | Johdannaiset |
| --- | --- |

6.

PERUS

| 7. | Kiinteä omaisuus |
| --- | --- |

7.

EI-PERUS

| 8. | Muut saamiset |
| --- | --- |

8.

EI-PERUS

VASTATTAVAA

| 9. | Lainat ja talletukset |
| --- | --- |

9.

PERUS

PERUS

PERUS

| 10. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

10.

enintään 1 vuoden

PERUS

yli 1 mutta enintään 2 vuoden

PERUS

yli 2 vuoden

PERUS

| 11. | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

11.

PERUS

| 12. | Johdannaiset |
| --- | --- |

12.

PERUS

| 13. | Muut velat |
| --- | --- |

13.

EI-PERUS

PERUS: Perussarjat

EI-PERUS: Ei-perussarjat

ERUS/rahal.: Perussarjat, jotka johdetaan osittain rahalaitoksilta asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) nojalla suoraan kerättävistä tiedoista ja joissa lainojen alkuunpanijoina ja hallinnoijina ovat euroalueen rahalaitokset

Taulukko 2

Luottotappiot/arvonalennukset

Neljännesvuosittain toimitettavat tiedot

| | D. | Yhteensä |
| --- | --- | --- |

D.

Yhteensä

VASTAAVAA

| 2 | Arvopaperistetut lainat |
| --- | --- |

2

Taulukko 3

Kansallisten keskuspankkien välillä vaihdettavat kantatiedot

| Tase-erät | Yhteensä (1) | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |

Tase-erät

Yhteensä (1)

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

Julkisyhteisöt (S. 13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S. 13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välitystä avustavat laitokset (S.123+S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet (S.14+S.15)

Yhteensä

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välitystä avustavat laitokset (S.123+S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet (S.14+ S.15)

SAAMISET

Arvopaperistetut lainat

Erityisyhteisöt euroalueen maassa A

Erityisyhteisöt euroalueen maassa B

Erityisyhteisöt euroalueen maassa C

jne.

enintään 1 vuoden

Erityisyhteisöt euroalueen maassa A

Erityisyhteisöt euroalueen maassa B

Erityisyhteisöt euroalueen maassa C

jne.

yli 1 mutta enintään 5 vuoden

Erityisyhteisöt euroalueen maassa A

Erityisyhteisöt euroalueen maassa B

Erityisyhteisöt euroalueen maassa C

jne.

yli 5 vuoden

Erityisyhteisöt euroalueen maassa A

Erityisyhteisöt euroalueen maassa B

Erityisyhteisöt euroalueen maassa C

jne.

| 2. | Lisätään seuraava liite VIII:

  ”LIITE VIII
  TILASTOINNISSA KÄYTETTÄVÄ ERITYISYHTEISÖJEN LUETTELO
  1   OSA
  Muuttujat erityisyhteisöjen luetteloa koskevien tietojen ilmoittamiseksi tilastointia varten







  Muuttujan nimi | Muuttujan kuvaus | Pakollisuus |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Muuttuja määrittää lähetetyn erityisyhteisöjä koskevan päivityksen tyypin, ja sillä voi olla jokin seuraavista kuudesta ennalta määritellystä arvosta: | ’fvc_req_new’: pyydetään uuden erityisyhteisön lisäämistä |

2.

Lisätään seuraava liite VIII:

”LIITE VIII

TILASTOINNISSA KÄYTETTÄVÄ ERITYISYHTEISÖJEN LUETTELO

1   OSA

Muuttujat erityisyhteisöjen luetteloa koskevien tietojen ilmoittamiseksi tilastointia varten

Muuttujan nimi

Muuttujan kuvaus

Pakollisuus

object_request

Muuttuja määrittää lähetetyn erityisyhteisöjä koskevan päivityksen tyypin, ja sillä voi olla jokin seuraavista kuudesta ennalta määritellystä arvosta:

’fvc_req_new’: pyydetään uuden erityisyhteisön lisäämistä

| | ’fvc_req_mod’: pyydetään erityisyhteisöä koskevien muutosten tekemistä |
| --- | --- |

’fvc_req_mod’: pyydetään erityisyhteisöä koskevien muutosten tekemistä

| | ’fvc_req_del’: pyydetään erityisyhteisön poistamista |
| --- | --- |

’fvc_req_del’: pyydetään erityisyhteisön poistamista

| | ’fvc_req_realloc’: pyydetään poistetun erityisyhteisön tunnistekoodin antamista uudelle erityisyhteisölle |
| --- | --- |

’fvc_req_realloc’: pyydetään poistetun erityisyhteisön tunnistekoodin antamista uudelle erityisyhteisölle

| | ’fvc_req_mod_id_realloc’: pyydetään poistetun erityisyhteisön tunnistekoodin antamista toiselle erityisyhteisölle |
| --- | --- |

’fvc_req_mod_id_realloc’: pyydetään poistetun erityisyhteisön tunnistekoodin antamista toiselle erityisyhteisölle

| | ’fvc_req_mod_id’: pyydetään erityisyhteisön tunnistekoodin (’fvc_id’) vaihtamista toiseksi tunnistekoodiksi |
| --- | --- |

’fvc_req_mod_id’: pyydetään erityisyhteisön tunnistekoodin (’fvc_id’) vaihtamista toiseksi tunnistekoodiksi

Pakollinen

fvc_confidentiality_flag

Tämä muuttuja osoittaa, onko tietue luottamuksellinen. Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista)

Jos vaaditaan tietyn yksittäisen muuttujan luottamuksellisuutta, käytetään arvoa ’F’.

Pakollinen

fvc_id

Erityisyhteisöjä koskevan tietokannan tärkein avain on kunkin erityisyhteisön yksilöllinen tunnistekoodi.

Se koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’.

Näiden kahden osan arvojen pitäisi yhdessä varmistaa se, että sama ’fvc_id’ on vain asianomaisella erityisyhteisöllä.

Pakollinen

host

Kahden merkin pituinen ISO-maakoodi, jolla viitataan erityisyhteisön rekisteröintivaltioon; toinen osa muuttujassa ’fvc_id’ (ks. edellä).

Pakollinen, kun se on osa tunnistekoodia

id

Erityisyhteisön tunnistekoodi; toinen osa muuttujassa ’fvc_id’ (ks. edellä).

Pakollinen, kun se on osa tunnistekoodia

name

Erityisyhteisön rekisteröity nimi täydellisenä, sisältäen myös yhtiömuodon tunnuksen (kuten plc, Ltd, SpA jne.).

Pakollinen

address

Erityisyhteisön tai tarvittaessa sen rahastoyhtiön sijaintia koskevat tiedot, jotka koostuvat neljästä osasta: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ ja ’city’

Pakollinen ’new’- ja ’mod’ pyynnöissä

postal_address

Kadun nimi ja rakennuksen numero

Pakollinen ’new’- ja ’mod’ pyynnöissä

postal_box

Postilokeron numero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’ pyynnöissä

postal_code

Postinumero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’ pyynnöissä

city

Sijaintikaupunki.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’ pyynnöissä

management company name

Erityisyhteisön rahastoyhtiön täydellinen rekisteröity nimi.

Jos tämä tieto puuttuu, on ilmoitettava arvo ’not available’ (kun erityisyhteisöllä on rahastoyhtiö) tai ’not applicable’ (kun erityisyhteisöllä ei ole rahastoyhtiötä).

Pakollinen

management company name_confidentiality_flag

Tämä muuttuja osoittaa, onko rahastoyhtiön nimeä koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan EKPJ:n käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

nature of securitisation

Tämä muuttuja määrittää erityisyhteisön toteuttaman arvopaperistamisen tyypin.

Arvo valitaan neljästä ennalta määritellystä arvosta: ’traditional’, ’synthetic’, ’other’ tai ’not available’.

Pakollinen

nature of securitisation_confidentiality_flag

Tämä muuttuja osoittaa, onko arvopaperistamisen luonnetta koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan EKPJ:n käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

ISIN-koodit

Tämä muuttuja määrittää ISIN-koodit (2) kullekin erityisyhteisön liikkeeseen laskemalle arvopaperiluokalle kunkin yksittäisen arvopaperistamisen osalta.

Muuttuja koostuu useista osista ja sisältää seuraavat viitteet: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ ja ’ISIN_n’.

Vähitään yksi ISIN-koodi (ISIN_1) on ilmoitettava.

Jos ilmoitetaan tietoja erityisyhteisöstä, johon ISIN-koodit eivät sovellu, tai jos tietoa ei ole saatavilla, ISIN_1 -tietona ilmoitetaan 12 merkin sarja ’XXXXXXXXXXXX’.

Pakollinen

free_text

Erityisyhteisöä koskevia selittäviä tietoja.

2   OSA

Oikeellisuustarkistukset

1.   Yleiset tarkistukset

Tarkistetaan, että

| — | kaikki pakolliset muuttujat ilmoitetaan; |
| --- | --- |

—

kaikki pakolliset muuttujat ilmoitetaan;

| — | muuttujan ’object_request’ arvo on toimitettavien tietojen laadun mukaan yksi niistä kuudesta tyypistä, jotka on määritelty tämän liitteen 1 osassa (’fvc_req_new’, ’fvc_req_mod’, ’fvc_req_del’, ’fvc_req_realloc’, ’fvc_req_mod_id_realloc’, ’fvc_req_mod_id’); |
| --- | --- |

—

muuttujan ’object_request’ arvo on toimitettavien tietojen laadun mukaan yksi niistä kuudesta tyypistä, jotka on määritelty tämän liitteen 1 osassa (’fvc_req_new’, ’fvc_req_mod’, ’fvc_req_del’, ’fvc_req_realloc’, ’fvc_req_mod_id_realloc’, ’fvc_req_mod_id’);

| — | kansalliset keskuspankit käyttävät latinalaisia aakkosia lähettäessään päivityksiä Euroopan keskuspankille (EKP). |
| --- | --- |

—

kansalliset keskuspankit käyttävät latinalaisia aakkosia lähettäessään päivityksiä Euroopan keskuspankille (EKP).

2.   Tunnistekoodin tarkistukset

Tarkistetaan, että

| — | muuttuja ’fvc_id’ koostuu kahdesta erillisestä osasta, ’host’-muuttujasta ja ’id’-muuttujasta; näiden kahden osan arvot yhdessä varmistavat sen, että sama ’fvc_id’ on yksinomaan kyseisellä erityisyhteisöllä; |
| --- | --- |

—

muuttuja ’fvc_id’ koostuu kahdesta erillisestä osasta, ’host’-muuttujasta ja ’id’-muuttujasta; näiden kahden osan arvot yhdessä varmistavat sen, että sama ’fvc_id’ on yksinomaan kyseisellä erityisyhteisöllä;

| — | erityisyhteisön ’host’-muuttujan arvo on kahden merkin pituinen ISO-maakoodi; |
| --- | --- |

—

erityisyhteisön ’host’-muuttujan arvo on kahden merkin pituinen ISO-maakoodi;

| — | aikaisemmin käytettyä tunnistekoodia ei anneta uudelle erityisyhteisölle. Mikäli vanhan tunnistekoodin antamista ei voida välttää, kansalliset keskuspankit lähettävät EKP:lle ’fvc_req_realloc’-pyynnön. |
| --- | --- |

—

aikaisemmin käytettyä tunnistekoodia ei anneta uudelle erityisyhteisölle. Mikäli vanhan tunnistekoodin antamista ei voida välttää, kansalliset keskuspankit lähettävät EKP:lle ’fvc_req_realloc’-pyynnön.

| — | ilmoitettaessa olemassa olevan erityisyhteisön tunnistekoodin muutos, käytetään erillistä ’fvc_req_mod_id’-pyyntöä; ja |
| --- | --- |

—

ilmoitettaessa olemassa olevan erityisyhteisön tunnistekoodin muutos, käytetään erillistä ’fvc_req_mod_id’-pyyntöä; ja

| — | ilmoitettaessa tunnistekoodin muuttamisesta aikaisemmin poistetuksi tunnistekoodiksi, käytetään erillistä ’fvc_req_mod_id_realloc’-pyyntöä. |
| --- | --- |

—

ilmoitettaessa tunnistekoodin muuttamisesta aikaisemmin poistetuksi tunnistekoodiksi, käytetään erillistä ’fvc_req_mod_id_realloc’-pyyntöä.

Jos tunnistekoodia on jo käytetty (joko olemassa olevan tai aikaisemmin poistetun erityisyhteisön tunnistekoodina) eikä pyyntö ole muotoa ’fvc_req_mod_id_realloc’, tai jos uuden erityisyhteisön tunnistekoodi on jo nykyisessä luettelossa, EKP hylkää pyynnön.

Jos muuttuja ’fvc_id’ on epätäydellinen tai virheellinen tai jos se puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

3.   Nimi

Tarkistetaan, että

| — | muuttuja määrittää erityisyhteisön nimen; |
| --- | --- |

—

muuttuja määrittää erityisyhteisön nimen;

| — | erityisyhteisön nimen kanssa ilmoitetaan aina yhtiömuodon tunnus (soveltuvin osin); |
| --- | --- |

—

erityisyhteisön nimen kanssa ilmoitetaan aina yhtiömuodon tunnus (soveltuvin osin);

| — | aksenttien yhteydessä käytetään pienaakkosia; ja |
| --- | --- |

—

aksenttien yhteydessä käytetään pienaakkosia; ja

| — | käytetään tarvittaessa pienaakkosia. |
| --- | --- |

—

käytetään tarvittaessa pienaakkosia.

Jos muuttuja ’name’ puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

4.   Osoite

Tarkistetaan, että

| — | ainakin yksi seuraavista osoitemuuttujista ilmoitetaan: ’postal_address’, ’postal_box’ tai ’postal_code’; |
| --- | --- |

—

ainakin yksi seuraavista osoitemuuttujista ilmoitetaan: ’postal_address’, ’postal_box’ tai ’postal_code’;

| — | muuttujan ’postal_address’ yhteydessä ilmoitetaan erityisyhteisön (tai tarvittaessa sen rahastoyhtiön) sijaintipaikan kadun nimi ja numero; |
| --- | --- |

—

muuttujan ’postal_address’ yhteydessä ilmoitetaan erityisyhteisön (tai tarvittaessa sen rahastoyhtiön) sijaintipaikan kadun nimi ja numero;

| — | muuttujan ’postal_box’ ilmoitetaan käyttäen kansallisia postilokeronumerokäytäntöjä ja että postilokeroa tarkoittavaa tekstiä ei ole lisätty ’postal_box’-numeroiden eteen; ja |
| --- | --- |

—

muuttujan ’postal_box’ ilmoitetaan käyttäen kansallisia postilokeronumerokäytäntöjä ja että postilokeroa tarkoittavaa tekstiä ei ole lisätty ’postal_box’-numeroiden eteen; ja

| — | muuttujan ’postal_code’ ilmoitetaan käyttäen kansallisia postinumerokäytäntöjä ja että siinä ilmoitetaan asianomainen postinumero. |
| --- | --- |

—

muuttujan ’postal_code’ ilmoitetaan käyttäen kansallisia postinumerokäytäntöjä ja että siinä ilmoitetaan asianomainen postinumero.

Jos yksikin osoitemuuttuja puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

5.   Kaupunki

Tarkistetaan, että muuttujan ’city’ yhteydessä ilmoitetaan erityisyhteisön sijaintipaikan kaupunki.

Jos muuttuja ’city’ puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

6.   Rahoitusyhtiön nimi ja luottamuksellisuutta koskeva merkki

Rahastoyhtiö on laitos, joka tarjoaa erityisyhteisölle omaisuudenhoitoon ja hallinnointiin liittyviä palveluja.

Tarkistetaan, että

| — | muuttujan ’management company name’ arvoksi on annettu joko yrityksen nimi tai tieto ’not available’ tai ’not applicable’; |
| --- | --- |

—

muuttujan ’management company name’ arvoksi on annettu joko yrityksen nimi tai tieto ’not available’ tai ’not applicable’;

| — | jos muuttujan ’management company name’ arvoksi on annettu arvo ’not available’, kentässä ’free_text’ on myös ilmoitettu syy menettelylle; muussa tapauksessa EKP lähettää varoituksen. |
| --- | --- |

—

jos muuttujan ’management company name’ arvoksi on annettu arvo ’not available’, kentässä ’free_text’ on myös ilmoitettu syy menettelylle; muussa tapauksessa EKP lähettää varoituksen.

| — | muuttujalle ’management company name_confidentiality_flag’ annetaan arvo ’F’, ’N’ tai ’C’. |
| --- | --- |

—

muuttujalle ’management company name_confidentiality_flag’ annetaan arvo ’F’, ’N’ tai ’C’.

Jos muuttuja ’management company name’ puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

7.   Arvopaperistamisen luonne ja luottamuksellisuutta koskeva merkki

Tarkistetaan, että

| — | muuttujalle ’nature of securitisation’ on annettu jokin seuraavista neljästä ennalta määritellystä arvosta: ’traditional’, ’synthetic’, ’other’ tai ’not available’; |
| --- | --- |

—

muuttujalle ’nature of securitisation’ on annettu jokin seuraavista neljästä ennalta määritellystä arvosta: ’traditional’, ’synthetic’, ’other’ tai ’not available’;

| — | jos muuttujalle ’nature of securitisation’ on annettu arvo ’not available’, kentässä ’free_text’ on myös ilmoitettu syy menettelylle; muussa tapauksessa EKP lähettää varoituksen; |
| --- | --- |

—

jos muuttujalle ’nature of securitisation’ on annettu arvo ’not available’, kentässä ’free_text’ on myös ilmoitettu syy menettelylle; muussa tapauksessa EKP lähettää varoituksen;

| — | muuttujalle ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ annetaan arvo ’F’, ’N’ tai ’C’. |
| --- | --- |

—

muuttujalle ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ annetaan arvo ’F’, ’N’ tai ’C’.

Jos muuttuja ’nature of securitisation’ puuttuu, EKP hylkää koko pyynnön.

8.   ISIN-koodit

Tarkistetaan, että

| — | kunkin erityisyhteisön osalta muuttujan ’ISIN-koodit’ kohdalla on annettu arvo vähintään muuttujalle ’ISIN_1’ ja että muuttujalle ’ISIN_1’ annettu arvo on joko todellinen koodi tai 12 merkin sarja ’XXXXXXXXXXXX’; |
| --- | --- |

—

kunkin erityisyhteisön osalta muuttujan ’ISIN-koodit’ kohdalla on annettu arvo vähintään muuttujalle ’ISIN_1’ ja että muuttujalle ’ISIN_1’ annettu arvo on joko todellinen koodi tai 12 merkin sarja ’XXXXXXXXXXXX’;

| — | sama ISIN-koodi ei toistu saman erityisyhteisön kohdalla; |
| --- | --- |

—

sama ISIN-koodi ei toistu saman erityisyhteisön kohdalla;

| — | sama ISIN-koodi ei toistu eri erityisyhteisöjen kohdalla; |
| --- | --- |

—

sama ISIN-koodi ei toistu eri erityisyhteisöjen kohdalla;

Jos muuttujat ’ISIN codes’ ja ’ISIN_1’ puuttuvat eli todellista koodia tai merkkisarjaa ’XXXXXXXXXXXX’ ei ole annettu, EKP hylkää koko pyynnön.

9.   Luottamuksellisuutta koskevat tarkistukset

Ilmoittaessaan EKP:lle erityisyhteisön tietoja koskevasta päivityksestä, kansalliset keskuspankit voivat luottamuksellisuutta koskevien muuttujien avulla merkitä tiettyjä arvoja tai koko tietueen luottamukselliseksi.

Näissä tapauksissa kentässä ’free_text’ on ilmoitettava lisätietoja luottamuksellisuuden syistä.

EKP ei julkaise tällaisia arvoja verkkosivuillaan eikä toimita niitä kansallisille keskuspankeille. Luottamuksellisuutta koskevat merkit kuvataan seuraavassa yksityiskohtaisesti:

| ’F’ | Vapaa: tämä arvo tarkoittaa, että tiedot eivät ole luottamuksellisia ja ne voidaan julkaista. |
| --- | --- |
| ’N’ | Luottamuksellinen tilastotieto: tämä arvo tarkoittaa, että tieto voidaan luovuttaa EKPJ:n sisällä, mutta sitä ei saa julkaista. |
| ’C’ | Luottamuksellinen tilastotieto: tämä arvo tarkoittaa, että tietoa ei saa luovuttaa EKPJ:n sisällä eikä julkaista; tieto jää EKP:n tilastojen tuotantoympäristöön. |

’F’

Vapaa: tämä arvo tarkoittaa, että tiedot eivät ole luottamuksellisia ja ne voidaan julkaista.

’N’

Luottamuksellinen tilastotieto: tämä arvo tarkoittaa, että tieto voidaan luovuttaa EKPJ:n sisällä, mutta sitä ei saa julkaista.

’C’

Luottamuksellinen tilastotieto: tämä arvo tarkoittaa, että tietoa ei saa luovuttaa EKPJ:n sisällä eikä julkaista; tieto jää EKP:n tilastojen tuotantoympäristöön.

Tarkistetaan, että

| — | muuttujille ’fvc_confidentiality_flag’, ’management company name_confidentiality_flag’ ja ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ on annettu jokin seuraavista ennalta määritellyistä arvoista: ’F’, ’N’ tai ’C’; |
| --- | --- |

—

muuttujille ’fvc_confidentiality_flag’, ’management company name_confidentiality_flag’ ja ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ on annettu jokin seuraavista ennalta määritellyistä arvoista: ’F’, ’N’ tai ’C’;

| — | jos muuttujien ’management company name_confidentiality_flag’ ja/tai ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ arvoksi on annettu ’N’ tai ’C’, muuttujan ’fvc_confidentiality_flag’ arvo on ’F’.” |
| --- | --- |

—

jos muuttujien ’management company name_confidentiality_flag’ ja/tai ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ arvoksi on annettu ’N’ tai ’C’, muuttujan ’fvc_confidentiality_flag’ arvo on ’F’.”

---

(1)  Kattaa kotimaan, muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot ja ulkomaat.”

1

(2)  International Securities Identification Number: 12 aakkosnumeerisesta merkistä koostuva koodi, jonka avulla identifioidaan yksittäinen arvopapereiden liikkeeseenlasku.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 53/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---