# Eiropas Savienības C 70/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.070.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 70 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 19. marts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.070.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 70

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 19. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2010/C 070/01 | Padomes rezolūcija (2010. gada 26. februāris) par paraugnolīgumu kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) izveidei | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2010/C 070/02 | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko brīvības, drošības un tiesiskuma telpā izveido lielu IT sistēmu operatīvas apsaimniekošanas aģentūru par ierosināto Padomes lēmumu, ar ko aģentūrai, kas izveidota ar regulu XX, uztic ar operatīvu SIS II un VIS apsaimniekošanu saistītus uzdevumus, piemērojot LES VI sadaļu | 13 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2010/C 070/01

Padomes rezolūcija (2010. gada 26. februāris) par paraugnolīgumu kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) izveidei

1

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2010/C 070/02

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko brīvības, drošības un tiesiskuma telpā izveido lielu IT sistēmu operatīvas apsaimniekošanas aģentūru par ierosināto Padomes lēmumu, ar ko aģentūrai, kas izveidota ar regulu XX, uztic ar operatīvu SIS II un VIS apsaimniekošanu saistītus uzdevumus, piemērojot LES VI sadaļu

SIS

13

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 070/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 070/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  ) | 26 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 070/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

21

2010/C 070/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM) (
  1
  )

Hewlett-Packard/3COM

1

26

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 070/05 | Euro maiņas kurss | 27 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 070/05

Euro maiņas kurss

27

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 070/06 | Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 28 |
| 2010/C 070/07 | Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 29 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 070/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 30 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 070/09 | Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 31 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 070/06

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

28

2010/C 070/07

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

29

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 070/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Cucina/Brakes/Menigo

1

30

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 070/09

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

31

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2010/C 070/10 | Labojums dokumentā Valsts atbalsts – Latvijas Republika – Valsts atbalsts C 39/09 (ex N 385/09) – Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Ventspils ostā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu(OV C 62, 13.3.2010.) | 39 |

Labojumi

2010/C 070/10

Labojums dokumentā Valsts atbalsts – Latvijas Republika – Valsts atbalsts C 39/09 (ex N 385/09) – Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Ventspils ostā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu(OV C 62, 13.3.2010.)

(OV C 62, 13.3.2010.)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/1

---

PADOMES REZOLŪCIJA

(2010. gada 26. februāris)

par paraugnolīgumu kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) izveidei

2010/C 70/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (2000. gada 29. maijs) (1) (turpmāk – “Konvencija”) un Padomes Pamatlēmumu (2002. gada 13. jūnijs) (2) par kopējām izmeklēšanas grupām (turpmāk – “Pamatlēmums”);

ŅEMOT VĒRĀ Padomes Ieteikumu par paraugnolīgumu kopējas izmeklēšanas grupas izveidei (3), ko 2003. gadā apstiprināja, lai ekspertiem sniegtu atbalstu KIG sākotnējā īstenošanā;

IEVĒROJOT, ka tolaik paraugnolīgumu nebija iespējams balstīt uz labāko praksi, kas apzināta praktiskā pieredzē, jo tolaik darbojās mazs skaits KIG, lai gan tas kalpoja par pamatu turpmākiem KIG nolīgumiem;

APZINOTIES, ka kopš 2003. gada ir izveidots ievērojams skaits KIG un ka tagad pastāv daudz lielāka gatavība tās veidot, nekā bija pirms dažiem gadiem;

IEVĒROJOT, ka šādam paraugnolīgumam vajadzētu būt visaptverošam un vienlaikus elastīgam, lai kompetentās iestādes to varētu pielāgot katra gadījuma konkrētiem apstākļiem;

PĀRLIECINĀTA, ka speciālistiem ir vajadzīgs atjaunināts modelis, kura pamatā būtu labākā prakse, uz kuru balstīt KIG izveidi;

IEVĒROJOT secinājumus, ko sniedzis 2005. gadā izveidotais KIG ekspertu tīkls (4), jo īpaši secinājumus, kuri izdarīti tā trešajā, ceturtajā un piektajā sanāksmē, kas notika 2007. gada novembrī (5), 2008. gada decembrī (6) un 2009. gada decembrī (7), un Eurojust un Eiropola labāko praksi un pieredzi;

IEVĒROJOT TO, ka KIG izveides un darbības prakse ir pilnveidojusies, kā arī pienācīgi ņemot vērā līdz šim apzinātos sarežģījumus un grūtības, tika nolemts, ka Padomes 2003. gada ieteikumā paredzētais paraugnolīgums ir jāaizstāj ar atjauninātu nolīgumu;

ŅEMOT VĒRĀ, ka šāda vajadzība ir atzīta arī Stokholmas programmā, proti, tās 4.3.1. punktā, kur teikts, ka būtu jāatjaunina paraugnolīgums kopēju izmeklēšanas grupu izveidei;

ŅEMOT VĒRĀ, ka galvenais KIG mērķis ir iegūt informāciju un pierādījumus par noziegumu, kura izmeklēšanai grupa tika izveidota,

MUDINA tās dalībvalstu kompetentās iestādes, kas saskaņā ar Pamatlēmuma noteikumiem un Konvenciju vēlas ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm izveidot kopēju izmeklēšanas grupu, atbilstošos gadījumos, lai vienotos par kopējas izmeklēšanas grupas darbības noteikumiem, izmantot šīs rezolūcijas pielikumā iekļauto paraugnolīgumu.

Briselē, 2010. gada 26. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

F. CAAMAÑO

---

(1)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV C 121, 23.5.2003., 1. lpp.

3

(4)  Dok. 11037/05 Crimorg 67 Enfopol 88.

4

Crimorg 67 Enfopol 88

(5)  Dok. 5526/08 Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10.

5

Crimorg 14 Enfopol 13 Eurojust 7 Copen 10

(6)  Dok. 17512/08 Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262.

6

Crimorg 217 Enfopol 265 Eurojust 118 Copen 262

(7)  Padomes dokuments 17161/09 Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137.

7

Crimorg 180 Eurojust 73 Enfopol 310 EJN 39 Copen 243 Enfocustom 137

---

PIELIKUMS

PARAUGNOLĪGUMS PAR KOPĒJAS IZMEKLĒŠANAS GRUPAS IZVEIDI

Saskaņā ar 13. pantu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (2000. gada 29. maijs)
   (1)
  (turpmāk – “Konvencija”) un Padomes pamatlēmumu (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām
   (2)
  (turpmāk – “Pamatlēmums”)

1.   Nolīguma puses

Turpmāk norādītās puses ir noslēgušas nolīgumu par kopējas izmeklēšanas grupas (turpmāk – “KIG”) izveidi:

| 1. | (Pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums) |
| --- | --- |

1.

(Pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums)

un

| 2. | (Otrās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums) |
| --- | --- |

2.

(Otrās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums)

| 3. | (Pēdējās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums) |
| --- | --- |

3.

(Pēdējās dalībvalsts kompetentās iestādes/pārvaldes, nolīguma puses, nosaukums)

Nolīguma puses, savstarpēji vienojoties, var pieņemt lēmumu uzaicināt arī citu dalībvalstu aģentūras/pārvaldes kļūt par šī nolīguma pusēm. Iespējamus nolīgumus ar trešām valstīm, struktūrām, kas kompetentas saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti atbilstīgi nolīgumiem, un starptautiskām struktūrām, kas iesaistītas KIG darbībās, skatīt I pielikumā.

2.   KIG mērķis

Šajā nolīgumā KIG izveide paredzēta turpmāk norādītajam mērķim:

KIG konkrētā mērķa apraksts. Šeit būtu jānorāda izmeklētā(-o) nozieguma(-u) apstākļi (laiks, vieta un veids).

Nolīguma puses, savstarpēji vienojoties, var mainīt KIG konkrēto mērķi.

3.   Metode

Nolīguma puses var vienoties par operatīvās darbības plānu (ODP), kurā dod norādes, kā sasniedzams KIG mērķis (3).

4.   Laikposms, uz kuru attiecas nolīgums

Saskaņā ar Konvencijas 13. panta 1. punktu un Pamatlēmuma 1. panta 1. punktu KIG izveido uz ierobežotu laikposmu. Saskaņā ar šo nolīgumu izveidotā KIG var darboties šādā laikposmā:

no

[ierakstīt datumu]

līdz

[ierakstīt datumu]

Šajā nolīgumā norādīto beigu termiņu puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt, noslēdzot šī paraugnolīguma II papildinājumā doto vienošanos.

5.   Dalībvalsts(-is), kur KIG darbosies

KIG darbosies turpmāk norādītajā(-ās) dalībvalstī(-īs):

[Norādīt dalībvalsti vai valstis, kur paredzēta KIG darbība]

Saskaņā ar Konvencijas 13. panta 3. punkta b) apakšpunktu un Pamatlēmuma 1. panta 3. punkta b) apakšpunktu grupa savas operācijas veic saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā tā darbojas attiecīgajā laika posmā. Ja KIG savu darbības vietu pārceļ uz citu dalībvalsti, tad piemēro šīs dalībvalsts tiesību aktus.

6.   KIG vadītājs(-i)
   (4)

Puses turpmāk norādīto personu, kura pārstāv kompetentās iestādes dalībvalstī(-īs), kur grupa darbojas, ir iecēlušas par KIG vadītāju, un šīs personas vadībā KIG locekļiem jāveic savi uzdevumi dalībvalstī, kurai viņš pieder:

| Dalībvalsts | Norīkots no (struktūras nosaukums) | Vārds, uzvārds | Dienesta pakāpe un pakļautība (tiesu iestāde, policija vai cita kompetenta iestāde) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |

Dalībvalsts

Norīkots no (struktūras nosaukums)

Vārds, uzvārds

Dienesta pakāpe un pakļautība (tiesu iestāde, policija vai cita kompetenta iestāde)

—

—

—

—

—

—

—

—

Gadījumā, ja kāda no iepriekš minētajām personām nevar veikt savus pienākumus, ar šī nolīguma papildinājumu, pusēm savstarpēji vienojoties, nekavējoties ieceļ aizvietotāju. Steidzamos gadījumos pietiek, ja par aizvietošanu KIG puses paziņo ar vēstuli. Šādu paziņojumu attiecīgi apstiprina ar šī nolīguma papildinājumu.

7.   KIG locekļi

Papildus 6. pantā minētajām personām KIG locekļi ir arī šādas personas (5):

| Dalībvalsts | Norīkots no (struktūras nosaukums) | Vārds, uzvārds/identifikācijas numurs (6) | Dienesta pakāpe un pakļautība (tiesu iestāde, policija vai cita kompetenta iestāde) | Uzdevumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Dalībvalsts

Norīkots no (struktūras nosaukums)

Vārds, uzvārds/identifikācijas numurs (6)

Dienesta pakāpe un pakļautība (tiesu iestāde, policija vai cita kompetenta iestāde)

Uzdevumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ja kāda no iepriekš minētajām personām nevar veikt savus pienākumus, ar šī nolīguma papildinājumu vai rakstisku kompetentā KIG vadītāja paziņojumu nekavējoties ieceļ aizvietotāju.

8.   KIG dalībnieki

Noteikumi par KIG dalībniekiem (7) ir aplūkoti šī nolīguma attiecīgajā papildinājumā.

9.   Pierādījumi

Puses uztic KIG vadītājam vai kādam(-iem) loceklim(-ļiem) uzdevumu sniegt padomus par pierādījumu iegūšanu. Viņa uzdevums ir KIG locekļus informēt par aspektiem un procedūrām, kas jāņem vērā, iegūstot pierādījumus. Persona(-s), kura(-s) veic šo uzdevumu, būtu jānorāda šeit.

Operatīvās darbības plānā puses var informēt viena otru par KIG locekļu sniegtajām liecībām.

10.   Nolīguma vispārējie nosacījumi

Konvencijas 13. pantā un Pamatlēmumā izklāstītos nosacījumus kopumā piemēro tā, kā tos īstenojusi katra dalībvalsts, kur KIG darbojas.

11.   Nolīguma grozījumi:

Nolīguma grozījumus, kas cita starpā var attiekties uz:

| a) | jaunu KIG locekļu iekļaušanu; |
| --- | --- |

a)

jaunu KIG locekļu iekļaušanu;

| b) | izmaiņām attiecībā uz šī nolīguma 2. pantā noteikto mērķi; |
| --- | --- |

b)

izmaiņām attiecībā uz šī nolīguma 2. pantā noteikto mērķi;

| c) | esošo pantu papildinājumiem vai izmaiņām, |
| --- | --- |

c)

esošo pantu papildinājumiem vai izmaiņām,

pieņem kā šī paraugnolīguma III papildinājumu – puses tos paraksta un tos pievieno sākotnējai versijai.

12.   Iekšēja novērtēšana

Vismaz reizi sešos mēnešos KIG vadītāji novērtē panākumus, kas gūti attiecībā uz KIG galveno mērķi, vienlaikus nosakot un risinot apzinātās problēmas.

Pēc KIG darbības izbeigšanas puses vajadzības gadījumā var sasaukt sanāksmi, kurā izvērtētu attiecīgās KIG veikumu.

KIG var sagatavot darbības pārskata ziņojumu, un tajā var izklāstīt, cik veiksmīgi ir īstenots operatīvās darbības plāns un kādi ir sasniegtie rezultāti.

13.   Nolīguma konkrētie nosacījumi (lai nolīguma teksts nebūtu pārāk sarežģīts, dažus vai visus 13.1.-13.11. apakšpunktā dotos punktus var iekļaut operatīvās darbības plānā)

Šim nolīgumam var būt piemērojami turpmāk norādītie konkrētie nosacījumi (jāņem vērā, ka vairākus no šiem aspektiem reglamentē arī ar Konvenciju un Pamatlēmumu).

(Iekļaut, ja piemērojams. Turpmākie apakšpunkti paredzēti tam, lai izceltu iespējamās jomas, kuras īpaši jāapraksta).

| 13.1. | Noteikumi, saskaņā ar kuriem norīkotos KIG locekļus var izslēgt, kad veic izmeklēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

13.1.

Noteikumi, saskaņā ar kuriem norīkotos KIG locekļus var izslēgt, kad veic izmeklēšanas pasākumus.

| 13.2. | Īpaši noteikumi, saskaņā ar kuriem norīkotie locekļi var veikt izmeklēšanu dalībvalstī, kurā notiek darbība. |
| --- | --- |

13.2.

Īpaši noteikumi, saskaņā ar kuriem norīkotie locekļi var veikt izmeklēšanu dalībvalstī, kurā notiek darbība.

| 13.3. | Īpaši noteikumi, saskaņā ar kuriem KIG norīkotie locekļi var lūgt savas valsts iestādes veikt pasākumus, ko lūdz grupa, neiesniedzot pieprasījuma vēstuli. |
| --- | --- |

13.3.

Īpaši noteikumi, saskaņā ar kuriem KIG norīkotie locekļi var lūgt savas valsts iestādes veikt pasākumus, ko lūdz grupa, neiesniedzot pieprasījuma vēstuli.

| 13.4. | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem norīkoti locekļi var dalīties ar informāciju, kas iegūta no norīkotājām iestādēm. |
| --- | --- |

13.4.

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem norīkoti locekļi var dalīties ar informāciju, kas iegūta no norīkotājām iestādēm.

| 13.5. | Noteikumi attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši nepieciešamība apspriesties pirms preses paziņojumu izdarīšanas un oficiāliem informatīviem paziņojumiem. |
| --- | --- |

13.5.

Noteikumi attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši nepieciešamība apspriesties pirms preses paziņojumu izdarīšanas un oficiāliem informatīviem paziņojumiem.

| 13.6. | Noteikumi attiecībā uz nolīguma konfidencialitāti. |
| --- | --- |

13.6.

Noteikumi attiecībā uz nolīguma konfidencialitāti.

| 13.7. | Jānosaka valoda, kas izmantojama saziņā. |
| --- | --- |

13.7.

Jānosaka valoda, kas izmantojama saziņā.

| 13.8. | Īpaši noteikumi par izdevumiem:






  13.8.1. | Noteikumi par KIG norīkoto locekļu apdrošināšanu. |
| --- | --- | --- |

13.8.

Īpaši noteikumi par izdevumiem:

13.8.1.

Noteikumi par KIG norīkoto locekļu apdrošināšanu.

| 13.8.2. | Noteikumi par izdevumiem rakstiskai un mutiskai tulkošanai, tālruņa sarunu noklausīšanās izdevumiem u. c.. |
| --- | --- |

13.8.2.

Noteikumi par izdevumiem rakstiskai un mutiskai tulkošanai, tālruņa sarunu noklausīšanās izdevumiem u. c..

| 13.8.3. | Noteikumi par, piemēram, to dokumentu tulkošanu, kas iegūti citu KIG locekļu valodā, kā arī oficiālajā saziņas valodā (ja tā atšķiras), jo tas var būt saistīts ar ievērojamiem (liekiem) izdevumiem. |
| --- | --- |

13.8.3.

Noteikumi par, piemēram, to dokumentu tulkošanu, kas iegūti citu KIG locekļu valodā, kā arī oficiālajā saziņas valodā (ja tā atšķiras), jo tas var būt saistīts ar ievērojamiem (liekiem) izdevumiem.

| 13.8.4. | Noteikumi par izdevumiem vai ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar arestēto īpašumu. |
| --- | --- |

13.8.4.

Noteikumi par izdevumiem vai ieņēmumiem, kas rodas saistībā ar arestēto īpašumu.

| 13.9. | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem var piešķirt palīdzību, ko lūdz saskaņā ar Konvenciju vai citiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

13.9.

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem var piešķirt palīdzību, ko lūdz saskaņā ar Konvenciju vai citiem nolīgumiem.

| 13.10. | Īpaši datu aizsardzības noteikumi






  13.10. a) | Tādas informācijas konfidencialitāte un izmantošana, kura jau ir pieejama un/vai tiek iegūta KIG darbības laikā. |
| --- | --- | --- |

13.10.

Īpaši datu aizsardzības noteikumi

13.10. a)

Tādas informācijas konfidencialitāte un izmantošana, kura jau ir pieejama un/vai tiek iegūta KIG darbības laikā.

| 13.11. | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem norīkoti grupas locekļi var nēsāt/lietot ieročus. |
| --- | --- |

13.11.

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem norīkoti grupas locekļi var nēsāt/lietot ieročus.

(Parakstīšanas vieta), (datums)

(Visu pušu paraksti)

---

(1)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

2

(3)  Atkarībā no attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un atklātības prasībām minēto ODP var iekļaut KIG nolīgumā vai pievienot kā tā papildinājumu vai lietot to kā atsevišķu konfidenciālu dokumentu. Jebkurā gadījumā kompetentās iestādes, kuras paraksta nolīgumu, iepazīstas ar ODP saturu. Operatīvās darbības plānam ir jābūt elastīgam dokumentam, kurā iekļautas praktiskas vienošanās par kopējo stratēģiju un to, kā sasniegt 2. pantā minēto KIG mērķi, tostarp tādas praktiskas vienošanās, kas nav iekļautas šajā nolīgumā.

3

Šī paraugnolīguma IV papildinājumā ir dots saraksts ar pārbaudes punktiem, kas saistīti ar iespējamu ODP saturu.

(4)  Piemēro Pamatlēmuma 1. panta 3. punkta a) apakšpunktu, t. i., grupas vadītājs ir kriminālizmeklēšanā iesaistītās kompetentās iestādes pārstāvis no tās dalībvalsts, kurā grupa darbojas.

4

(5)  KIG sastāvā var būt pārstāvji no tiesu iestādēm, policijas un citām kompetentām iestādēm, kurām ir izmeklēšanas funkcijas.

5

Šādu pārstāvju vadībā grupā var iekļaut arī Eurojust pārstāvjus, ja tie darbojas kā kompetento valsts iestāžu amatpersonas, kā minēts 9. pantā Padomes Lēmumā 2002/187/TI (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem. Tie ir Eurojust valstu locekļi, to vietnieki un palīgi, kā arī citas personas, kas saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem ir valsts nodaļas locekļi, t. i., norīkoti valsts eksperti.

Eurojust

Eurojust

Eurojust

Pie šīm policijas iestādēm var piederēt arī dalībvalstu Eiropola vienību locekļi. Šīs valstu vienības ir izvietotas dalībvalstīs, un tās ir valstu policijas iestādes. Arī dalībvalstu koordinatori sadarbībai ar Eiropolu saglabā savas pilnvaras rīkoties kā valstu policijas amatpersonas.

(6)  Ja ir pietiekams pamats aizsargāt viena vai vairāku KIG locekļu identitāti, piemēram, slepenas izmeklēšanas gadījumos vai, ja lieta saistīta ar terorismu un tādēļ jāgarantē maksimāla drošība, šīm personām ir jāpiešķir identifikācijas numurs, ciktāl tas ir savienojams ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura ir nolīguma puse. Piešķirtie numuri ir jāiekļauj konfidenciālā dokumentā. Ja identifikācijas numuru nav iespējams piešķirt, puses var vienoties norādīt locekļu identitāti konfidenciālā dokumentā, kuru pievieno šim nolīgumam un kurš tādā veidā ir pieejams visām pusēm.

6

(7)  KIG dalībniekus kā tā nolīguma puses, kas paredzēts šī paraugnolīguma I papildinājumā, ieceļ trešās valstis, Eurojust, Eiropols, Komisija (OLAF), struktūras, kas kompetentas saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti ar līgumiem, un starptautiskas struktūras, kas piedalās KIG darbībās.

7

Eurojust

OLAF

I papildinājums

PARAUGNOLĪGUMAM PAR KOPĒJAS IZMEKLĒŠANAS GRUPAS IZVEIDI

KIG dalībnieki

Nolīgums ar Eiropolu/Eurojust/Komisiju (OLAF), struktūrām, kas kompetentas saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti ar līgumiem, citām starptautiskām struktūrām vai trešām valstīm

1.   Nolīguma puses

un

un

(...un...)

ir vienojušās, ka turpmāk minētās personas no (to Nolīguma pušu nosaukumi, kas nav dalībvalstis) piedalīsies kopējā izmeklēšanas grupā, kas ar nolīgumu izveidota ... (tā nolīguma parakstīšanas datums un vieta, kuram pievieno šo papildinājumu).

2.   KIG dalībnieki

Šādas personas piedalīsies KIG:

| Valsts/organizācija | Norīkots no (iestādes/ struktūras nosaukums) | Vārds, uzvārds | Dienesta pakāpe un pakļautība | Uzdevumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — |

Valsts/organizācija

Norīkots no (iestādes/ struktūras nosaukums)

Vārds, uzvārds

Dienesta pakāpe un pakļautība

Uzdevumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Dalībvalsts ... ir nolēmusi, ka kopējā izmeklēšanas grupā kā kompetentā valsts iestāde piedalīsies tās Eurojust valsts locekļi (1).

Gadījumā, ja kāda no iepriekš minētajām personām nevar veikt savus pienākumus, ar šī nolīguma papildinājumu ieceļ aizvietotāju. Steidzamos gadījumos pietiek, ja par aizvietošanu attiecīgā puse paziņo ar vēstuli. Šādu paziņojumu attiecīgi apstiprina ar šī nolīguma papildinājumu.

3.   Īpašas vienošanās

Iepriekš minēto personu dalība ir saistīta ar šādiem nosacījumiem, un tai ir tikai šādi mērķi.

3.1.   Pirmā Nolīguma puse, kas nav dalībvalsts

3.1.1.   Dalības mērķis

3.1.2.   Piešķirtās tiesības (ja ir)

3.1.3.   Noteikumi attiecībā uz izmaksām

3.1.4.   Īpaši noteikumi attiecībā uz dalības mērķa sasniegšanu vai tā sasniegšanas veicināšanu

3.1.5.   Citi īpaši noteikumi vai nosacījumi (2)

3.1.6.   Īpaši datu aizsardzības noteikumi

3.2.   Otrā Nolīguma puse, kas nav dalībvalsts (ja piemēro)

3.2.1.   ...

4.   Konkrēti nosacījumi saistībā ar Eiropola dalību
   (3)

4.1.   Dalības principi

4.1.1.   Eiropola darbinieki, kas piedalās KIG, palīdz grupas locekļiem atbilstīgi Eiropola lēmumam un saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā notiek grupas darbība.

4.1.2.   Eiropola darbinieki, kas piedalās KIG, strādā grupas vadītāja(-u) vadībā, kas norādīts(-i) Nolīguma [...]. punktā, un sniedz vajadzīgo palīdzību, lai izpildītu KIG uzdevumus un sasniegtu tā mērķi, ko noteicis grupas vadītājs(-i).

4.1.3.   Eiropola darbiniekiem ir tiesības neveikt uzdevumus, kuri, viņuprāt, ir Eiropola lēmumā viņiem noteikto pienākumu pārkāpums. Tādā gadījumā attiecīgais Eiropola darbinieks par to paziņo direktoram vai viņa pārstāvim. Eiropols apspriežas ar grupas vadītāju(-iem), lai rastu abpusēji apmierinošu risinājumu.

4.1.4.   Eiropola darbiniekus, kas piedalās KIG, neiesaista nekādu piespiedu pasākumu veikšanā. Tomēr tie Eiropola darbinieki, kuri piedalās KIG, grupas vadītāja(-u) vadībā var būt klāt KIG operatīvās darbībās, lai sniegtu tūlītēju padomu un palīdzību grupas locekļiem, kuri veic piespiedu pasākumus, ar nosacījumu, ka valstī, kurā grupa darbojas, tam nav noteikti juridiski ierobežojumi.

4.1.5.   Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 11. panta a) apakšpunktu nepiemēro Eiropola darbiniekiem, kuri piedalās KIG (4).

4.1.6.   Veicot kopējās izmeklēšanas grupas darbības, uz Eiropola darbiniekiem attiecībā uz pārkāpumiem, ko tie izdarījuši vai kas izdarīti pret tiem, attiecina darbības norises dalībvalsts tiesību aktus, kurus piemēro personām līdzvērtīgos amatos.

4.2.   Palīdzības veids

4.2.1.   KIG iesaistītie Eiropola darbinieki nodrošinās pilnu Eiropola atbalsta pakalpojumu klāstu atbilstīgi Padomes lēmumam par Eiropolu tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs vai lūgts. Tādi pakalpojumi cita starpā būs operatīvās un stratēģiskās analīzes atbalsts, jo īpaši izmantojot analīzes darba datni(-es) (ADD) (darba datnes(-ņu) un saistīto projektu nosaukums). Vajadzības gadījumā un ja to lūdz grupas vadītājs(-i), Eiropols var atbalstīt KIG, norīkojot Eiropola “pārvietojamo biroju” vai citas tehniskas iekārtas, ja tās ir pieejamas un ja tas atbilst Eiropola drošības standartiem.

4.2.2.   Eiropola darbinieki, kuri piedalās KIG, var sniegt palīdzību visās darbībās, konkrētāk, nodrošinot saziņas platformu, stratēģisku, tehnisku un tiesu medicīnas atbalstu, kā arī sniegt taktiskas un operatīvas zināšanas un padomus KIG locekļiem pēc grupas vadītāja(-u) lūguma.

4.2.3.   Eiropols savu tiesiskajā regulējumā noteikto pilnvaru robežās atvieglina drošu informācijas apmaiņu starp KIG pusēm un valstīm, kas tajā nepiedalās, un/vai ES iestādēm un starptautiskām organizācijām, ja to lūdz grupas vadītājs(-i).

4.3.   Piekļuve Eiropola informācijas apstrādes sistēmām

4.3.1.   Eiropola darbiniekiem, kuri piedalās KIG, ir piekļuve Eiropola informācijas apstrādes sistēmām, kas minētas Eiropola lēmuma 10. pantā. Tāda piekļuve ir saskaņā ar Eiropola lēmuma noteikumiem un atbilstīga piemērojamiem drošības un datu aizsardzības standartiem visā dalības laikā kopējā izmeklēšanas grupā.

4.3.2.   Saskaņā ar Eiropola lēmumu Eiropola darbinieki var uzturēt sakarus ar KIG locekļiem un sniegt KIG locekļiem un tajā norīkotajiem locekļiem informāciju no jebkura informācijas apstrādes sistēmu posma, kā minēts Eiropola lēmuma 10. pantā. Ir jāievēro šādas informācijas izmantošanas nosacījumi un ierobežojumi.

4.3.3.   Informāciju, ko Eiropola darbinieks ir ieguvis, būdams KIG sastāvā, var ar informācijas sniedzējas dalībvalsts piekrišanu un uz tās atbildību iekļaut jebkurā no Eiropola lēmuma 10. pantā minētajiem informācijas apstrādes sistēmu posmiem, ievērojot Eiropola lēmumā izklāstītos nosacījumus.

4.4.   Izmaksas un aprīkojums

4.4.1.   Dalībvalsts, kurā norisinās izmeklēšanas darbības, ir atbildīga par tehniskā aprīkojuma nodrošināšanu (biroja telpas, sakari u. tml.), kas vajadzīgs uzdevumu izpildei, un tā sedz radušās izmaksas. Attiecīgā dalībvalsts nodrošina arī biroja sakaru ierīces un citas tehniskas iekārtas, kas vajadzīgas (šifrētai) datu apmaiņai. Saistītās izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts.

4.4.2.   Eiropols sedz izmaksas, kas radušās saistībā ar Eiropola darbinieku dalību kopējā izmeklēšanas grupā, jo īpaši darbinieku apdrošināšanas un atalgojuma izmaksas, kā arī uzturēšanās un ceļa izdevumus. Eiropols sedz arī izmaksas, kas radušās saistībā ar 4.1. un 4.2. punktā minēto īpašo iekārtu izmantošanu.

Datums un paraksti (5)

---

(1)  Ja šis punkts nav piemērojams, to svītrot.

(2)  Piemēram, atsauces uz galvenajiem vai piemērojamajiem tiesību aktiem u. c.

(3)  Iekļaut vienīgi gadījumā, ja Eiropols ir KIG dalībnieks. Šos noteikumus Eiropola valde pieņēma 2009. gada 9. jūlijā (dok. Nr. 3710-426r6), bet KIG paraugnolīgumu Eiropola valde apstiprināja 2009. gada 18. novembrī (dok. Nr. 2610-74r2), kā prasīts Eiropola lēmuma 6. panta 2. punktā. Atjauninātu informāciju skatīt Eiropola tīmekļa vietnē: http://www.europol.europa.eu

(4)  Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā (konsolidēta versija), OV C 115, 9.5.2008., 266. lpp.

(5)  Šāda nolīguma pušu paraksti.

II papildinājums

PARAUGNOLĪGUMAM PAR KOPĒJAS IZMEKLĒŠANAS GRUPAS IZVEIDI

Vienošanās par kopējas izmeklēšanas grupas darbības termiņa pagarināšanu

Saskaņā ar 13. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (2000. gada 29. maijs) (1) un 1. panta 1. punktu Padomes Pamatlēmumā (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (2)

puses ir vienojušās pagarināt darbības termiņu kopējai izmeklēšanas grupai (turpmāk – “KIG”), ko izveidoja ar [ierakstīt datumu] Nolīgumu, kuru parakstīja [ierakstīt parakstīšanas vietu] un kura kopija iekļauta pielikumā.

Puses uzskata, ka KIG darbība būtu jāturpina arī pēc laikposma, uz kuru to izveidoja [ierakstīt datumu, kurā beidzas minētais laikposms], jo vēl nav sasniegts mērķis, kas noteikts [šeit ierakstīt pantu par KIG mērķi] pantā.

Visas puses ir rūpīgi izskatījušas apstākļus, kuru dēļ ir jāpagarina KIG darbības termiņš. Tiek uzskatīts, ka termiņa pagarināšana ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi, kuram šo KIG izveidoja.

Tādēļ KIG savu darbību turpinās līdz [ierakstīt datumu, kurā beidzas jaunais laikposms]. Šo laikposmu puses var no jauna pagarināt, savstarpēji vienojoties.

Datums un paraksts

---

(1)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

III papildinājums

PARAUGNOLĪGUMAM PAR KOPĒJAS IZMEKLĒŠANAS GRUPAS IZVEIDI

Ierosinātais formulējums izmaiņām, kas neattiecas uz laikposmu, uz kuru izveidota KIG

Saskaņā ar 13. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (2000. gada 29. maijs) (1) un 1. panta 1. punktu Padomes Pamatlēmumā (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (2), uz kuru pamata izveidoja šo kopējo izmeklēšanas grupu,

puses ir vienojušās grozīt [ierakstīt datumu] rakstisko nolīgumu par kopējas izmeklēšanas grupas (turpmāk – “KIG”) izveidi, kuru parakstīja [ierakstīt parakstīšanas vietu] un kura kopija iekļauta pielikumā.

Puses, kas šeit parakstījušās, ir vienojušās, ka iepriekš minētajā nolīgumā izdarāmi šādi grozījumi.

| 1. | (Grozījums ...) |
| --- | --- |

1.

(Grozījums ...)

| 2. | (Grozījums ...) |
| --- | --- |

2.

(Grozījums ...)

Visas puses ir rūpīgi izskatījušas apstākļus, kuru dēļ KIG nolīgums ir jāgroza. Tiek uzskatīts, ka grozījums(-i) KIG nolīgumā ir nepieciešams(-i), lai sasniegtu mērķi, kuram šo KIG izveidoja.

Datums un paraksts

---

(1)  OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.

(2)  OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.

IV papildinājums

Priekšlikums operatīvā darbības plāna (ODP) pārbaudes punktu sarakstam (1)

Sarakstā puses var iekļaut šādus punktus

Ievads– KIG mērķa izklāsts. Būs pietiekami, ja iekļausit tekstu no KIG nolīguma sadaļas “KIG mērķis”.

Operatīvā procedūra– norāda vietu(-as), kur KIG, iespējams, darbosies; aprakstiet KIG vadību un to, kā tiks veikta izmeklēšana, ņemot vērā valsts tiesību aktus, pamatnostādnes un procedūru.

KIG locekļu un/vai dalībnieku pienākumi– šajā sadaļā uzskaitiet un aprakstiet dažādos katra KIG locekļa un/vai dalībnieka (ES dalībvalstis, Eiropols, Eurojust, OLAF) operatīvos pienākumus un uzdevumus, ja vien tāds apraksts jau nav dots KIG nolīgumā.

Īpaši vai konkrēti veicamie pasākumi– nosauciet un aprakstiet izmeklēšanas darbības, attiecībā uz kurām ir jāievēro īpaši pasākumi vai procedūra, piem., aizdomās turēti bērni, cietušie, bīstama/naidīga darba vide.

Darbības un izmeklēšanas pilnvaras– nosauciet un aprakstiet īpašas darbības un izmeklēšanas metodes, kuras tiks izmantotas izmeklēšanas gaitā, piem., aktīva novērošana, ziņotāji, slepeni aģenti, sakaru pārtveršana u. c., kā arī saistītos tiesību aktus un procedūras.

Informācijas apmaiņa un saziņa– aprakstiet, kā notiks informācijas apmaiņa, un saziņas procedūras, kā arī norādiet kompetento partneriestādi vai aģentūru, piem., Eiropols, Eurojust, OLAF, SECI, Interpols; vajadzības gadījumā ir jāvienojas par saziņas valodu; apsveriet iespēju izmantot drošos Eiropola saziņas līdzekļus (SIENA) un analīzes darba datnes (ADD) kā drošu vidi sensitīvas informācijas glabāšanai.

Izlūkdatu izvērtēšana un uzdevuma sadale– aprakstiet izlūkdatu vākšanas un izmantošanas procesu, kā arī norādiet attiecīgās pamatnostādnes.

Finanšu izmeklēšana– apsveriet vajadzību sekot naudas plūsmai.

Pierādījumu vākšana– norādiet atbilstoši jurisdikcijai(-ām) visus tiesību aktus, pamatnostādnes, procedūru utt., kas ir jāņem vērā, tostarp atbildīgo aģentūru/privātpersonu, kā arī prasību tulkot pierādījumus.

Kriminālvajāšana– norādiet katras valsts/jurisdikcijas kompetento iestādi un jebkādas pamatnostādnes, kas ir saistītas ar lēmumiem par kriminālvajāšanu, tostarp Eurojust pienākumus šajā sakarā.

Liecināšana– izklāstiet iespējamību un katrā jurisdikcijā spēkā esošās procedūras attiecībā uz prasību KIG locekļiem sniegt liecības.

Ziņu izpaušana– aprakstiet noteikumus un procedūras visās jurisdikcijās, kurās KIG, iespējams, darbosies.

Operatīvās un stratēģiskās sanāksmes– norādiet, kādas sanāksmes paredzēts rīkot, cik bieži un kas tajās piedalīsies.

Administrēšana un loģistika– šajā sadaļā aprakstiet visus jautājumus, kas saistīti ar administrēšanu, aprīkojumu (piemēram, biroja telpas, transportlīdzekļi, IT iekārtas vai jebkādas citas tehniskas iekārtas), resursiem, darbiniekiem, plašsaziņas līdzekļiem, konfidencialitāti un tml., tostarp šādus jautājumus:

tulkošana,

biroja telpas un iekārtojums,

transportlīdzekļi,

citas tehniskas iekārtas.

---

(1)  ODP ir ikdienas darba dokuments, kurā izklāstīti praktiski KIG jautājumi. ODP vajadzētu būt saskanīgam ar KIG nolīguma 13. nodaļu “Nolīguma konkrētie noteikumi”. Atsevišķus 13. nodaļā izklāstītos elementus var iekļaut ODP.

---

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/13

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko brīvības, drošības un tiesiskuma telpā izveido lielu IT sistēmu operatīvas apsaimniekošanas aģentūru par ierosināto Padomes lēmumu, ar ko aģentūrai, kas izveidota ar regulu XX, uztic ar operatīvu SIS II un VIS apsaimniekošanu saistītus uzdevumus, piemērojot LES VI sadaļu

2010/C 70/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un tādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā atzinuma lūgumu, kā paredzēts 28. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, kurš EDAU ir nosūtīts 2009. gada 11. augustā (2),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS – ATZINUMA KONTEKSTS

Ierosināto tiesību aktu apraksts

| 1. | Komisija 2009. gada 24. jūnijā pieņēma tiesību aktu paketi, ar ko brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir izveidota lielu IT sistēmu operatīvas vadības aģentūra. Paketē ietilpst ierosinātā Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido aģentūru, un ierosinātais Padomes lēmums, ar ko aģentūrai uztic operatīvu ŠIS II un VIS vadību, piemērojot LES VI sadaļu (3). Abi ierosinātie tiesību akti ir sīkāk izskaidroti tajā pašā datumā pieņemtā paziņojumā (4). Ierosinātos tiesību aktus un paziņojumu līdz ar efektivitātes ekspertīzi un efektivitātes ekspertīzes kopsavilkumu 2009. gada 11. augustā nosūtīja EDAU, lai saņemtu konsultāciju (5). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 24. jūnijā pieņēma tiesību aktu paketi, ar ko brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir izveidota lielu IT sistēmu operatīvas vadības aģentūra. Paketē ietilpst ierosinātā Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido aģentūru, un ierosinātais Padomes lēmums, ar ko aģentūrai uztic operatīvu ŠIS II un VIS vadību, piemērojot LES VI sadaļu (3). Abi ierosinātie tiesību akti ir sīkāk izskaidroti tajā pašā datumā pieņemtā paziņojumā (4). Ierosinātos tiesību aktus un paziņojumu līdz ar efektivitātes ekspertīzi un efektivitātes ekspertīzes kopsavilkumu 2009. gada 11. augustā nosūtīja EDAU, lai saņemtu konsultāciju (5).

| 2. | Ierosinātās regulas juridiskais pamats ir rodams EK Līguma IV sadaļā. Tā kā, policijām un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, ŠIS II un VIS lietojuma pamats pašlaik ir LES VI sadaļa, ierosināto regulu papildina ierosinātais Padomes lēmums, kam pamatā ir LES VI sadaļa. |
| --- | --- |

2.

Ierosinātās regulas juridiskais pamats ir rodams EK Līguma IV sadaļā. Tā kā, policijām un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, ŠIS II un VIS lietojuma pamats pašlaik ir LES VI sadaļa, ierosināto regulu papildina ierosinātais Padomes lēmums, kam pamatā ir LES VI sadaļa.

| 3. | Attiecīgos juridiskos instrumentos, ar ko izveido ŠIS II, VIS un Eurodac, ir noteikts – Komisijai ir jāatbild par minēto triju sistēmu operatīvu vadību (6). ŠIS II un VIS gadījumā tas ir paredzēts tikai pārejas posmā, un pēc tās par operatīvo vadību būtu jāatbild vadības iestādei. Eiropas Parlaments un Padome kopīgā 2007. gada 7. jūnija deklarācijā aicināja Komisiju pēc efektivitātes ekspertīzes, kurā būtu analizētas alternatīvas, ierosināt vajadzīgus tiesību aktus, ar ko aģentūrai ilgtermiņā uzticētu ŠIS II un VIS operatīvu vadību (7). Saskaņā ar minēto aicinājumu ir tapuši ierosinātie tiesību akti. |
| --- | --- |

3.

Attiecīgos juridiskos instrumentos, ar ko izveido ŠIS II, VIS un Eurodac, ir noteikts – Komisijai ir jāatbild par minēto triju sistēmu operatīvu vadību (6). ŠIS II un VIS gadījumā tas ir paredzēts tikai pārejas posmā, un pēc tās par operatīvo vadību būtu jāatbild vadības iestādei. Eiropas Parlaments un Padome kopīgā 2007. gada 7. jūnija deklarācijā aicināja Komisiju pēc efektivitātes ekspertīzes, kurā būtu analizētas alternatīvas, ierosināt vajadzīgus tiesību aktus, ar ko aģentūrai ilgtermiņā uzticētu ŠIS II un VIS operatīvu vadību (7). Saskaņā ar minēto aicinājumu ir tapuši ierosinātie tiesību akti.

| 4. | Ar ierosināto regulu izveidotā aģentūra patiesi atbildēs par ŠIS II un VIS operatīvu vadību – un tāpat arī par Eurodac un iespējams, citu lielu IT sistēmu vadību. Atsauce uz “citām lielām IT sistēmām” būs aplūkota atzinuma 28. līdz 31. punktā. Saskaņā ar ierosinātās regulas preambulu, iemesli, kāpēc trijas lielas IT sistēmas, un, iespējams, arī citas sistēmas, būtu jāpakļauj vienai aģentūrai, ir – panākt sinerģijas, ietaupīt apjoma dēļ, radīt kritisko masu, un nodrošināt pēc iespējas labāku kapitāla un cilvēkresursu izmantojumu (8). |
| --- | --- |

4.

Ar ierosināto regulu izveidotā aģentūra patiesi atbildēs par ŠIS II un VIS operatīvu vadību – un tāpat arī par Eurodac un iespējams, citu lielu IT sistēmu vadību. Atsauce uz “citām lielām IT sistēmām” būs aplūkota atzinuma 28. līdz 31. punktā. Saskaņā ar ierosinātās regulas preambulu, iemesli, kāpēc trijas lielas IT sistēmas, un, iespējams, arī citas sistēmas, būtu jāpakļauj vienai aģentūrai, ir – panākt sinerģijas, ietaupīt apjoma dēļ, radīt kritisko masu, un nodrošināt pēc iespējas labāku kapitāla un cilvēkresursu izmantojumu (8).

| 5. | Ar ierosināto regulu ir izveidota normatīva aģentūra, kam ir dota juridiska, administratīva un finanšu patstāvība, un kas ir juridiska persona. Aģentūra veiks vadības iestādes (vai Komisijas) uzticētos pienākumus, kā aprakstīts juridiskajos instrumentos, ar ko izveido ŠIS II, VIS un Eurodac. Aģentūra turklāt pārraudzīs pētniecību un pēc īpaša Komisijas lūguma īstenos eksperimentālas shēmas, kā attīstīt un/vai operatīvi vadīt lielas IT sistēmas, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, iespējams, arī plašākā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (skat. še turpmāk 28.–31. punktu). |
| --- | --- |

5.

Ar ierosināto regulu ir izveidota normatīva aģentūra, kam ir dota juridiska, administratīva un finanšu patstāvība, un kas ir juridiska persona. Aģentūra veiks vadības iestādes (vai Komisijas) uzticētos pienākumus, kā aprakstīts juridiskajos instrumentos, ar ko izveido ŠIS II, VIS un Eurodac. Aģentūra turklāt pārraudzīs pētniecību un pēc īpaša Komisijas lūguma īstenos eksperimentālas shēmas, kā attīstīt un/vai operatīvi vadīt lielas IT sistēmas, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, iespējams, arī plašākā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (skat. še turpmāk 28.–31. punktu).

| 6. | Aģentūras administratīvā un vadības struktūrā būs valde, kurā būs pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, un divi Komisijas pārstāvji, valdes un konsultantu grupu iecelts izpilddirektors, kas valdi nodrošinās ar zināšanām par attiecīgām IT sistēmām. Pašlaik ierosinātajā tiesību aktā ir paredzētas trīs konsultantu grupas – ŠIS II, VIS un Eurodac. |
| --- | --- |

6.

Aģentūras administratīvā un vadības struktūrā būs valde, kurā būs pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, un divi Komisijas pārstāvji, valdes un konsultantu grupu iecelts izpilddirektors, kas valdi nodrošinās ar zināšanām par attiecīgām IT sistēmām. Pašlaik ierosinātajā tiesību aktā ir paredzētas trīs konsultantu grupas – ŠIS II, VIS un Eurodac.

| 7. | Ar ierosināto Padomes lēmumu aģentūrai ir uzdoti vadības iestādei uzticētie pienākumi, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2007/533/TI par ŠIS II un Padomes Lēmumā 2008/633/TI par VIS (9). Ar ierosināto lēmumu Eiropolam turklāt ir piešķirts novērotāja statuss aģentūras valdes sanāksmēs, ja darbakārtībā ir kāds jautājums par ŠIS II vai VIS. Tāpat Eiropols var iecelt pārstāvi ŠIS II un VIS konsultantu grupās (10). Tāpat arī novērotāja statuss ir dots Eurojust, un tas var iecelt pārstāvi, tiesa, tikai sakarā ar ŠIS II. |
| --- | --- |

7.

Ar ierosināto Padomes lēmumu aģentūrai ir uzdoti vadības iestādei uzticētie pienākumi, kā paredzēts Padomes Lēmumā 2007/533/TI par ŠIS II un Padomes Lēmumā 2008/633/TI par VIS (9). Ar ierosināto lēmumu Eiropolam turklāt ir piešķirts novērotāja statuss aģentūras valdes sanāksmēs, ja darbakārtībā ir kāds jautājums par ŠIS II vai VIS. Tāpat Eiropols var iecelt pārstāvi ŠIS II un VIS konsultantu grupās (10). Tāpat arī novērotāja statuss ir dots Eurojust, un tas var iecelt pārstāvi, tiesa, tikai sakarā ar ŠIS II.

Konsultācijas ar EDAU

| 8. | EDAU ir gandarīts, ka viņam šajā jautājumā ir lūgta konsultācija, un iesaka ierosināto tiesību aktu apsvērumos dot atsauci uz šo konsultāciju, kā parasti dara tiesību aktos, par ko, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 45/2001, ir lūgtas EDAU konsultācijas. |
| --- | --- |

8.

EDAU ir gandarīts, ka viņam šajā jautājumā ir lūgta konsultācija, un iesaka ierosināto tiesību aktu apsvērumos dot atsauci uz šo konsultāciju, kā parasti dara tiesību aktos, par ko, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 45/2001, ir lūgtas EDAU konsultācijas.

| 9. | Pirms pieņemt ierosināto tiesību aktu, ir saņemta neoficiāla EDAU konsultācija. EDAU ir gandarīts, ka viņam ir lūgta minētā neoficiālā konsultācija, un priecājas, ka lielākā daļa viņa piezīmju ir ņemtas vērā ierosinātā tiesību akta galīgā variantā. |
| --- | --- |

9.

Pirms pieņemt ierosināto tiesību aktu, ir saņemta neoficiāla EDAU konsultācija. EDAU ir gandarīts, ka viņam ir lūgta minētā neoficiālā konsultācija, un priecājas, ka lielākā daļa viņa piezīmju ir ņemtas vērā ierosinātā tiesību akta galīgā variantā.

| 10. | Protams, EDAU rūpīgi vēro notikumu pavērsienus, veidojot aģentūru, kam ir paredzēts atbildēt par datu bāzu – piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac, kurās ir ļoti daudz personas datu – pareizu darbību un drošību. Atzinumā būs izskaidrots, ka EDAU neiebilst pret tādas aģentūras izveidi, ja vien tiesību pamataktos patiešām būs novērsti daži iespējami apdraudējumi, kas varētu nopietni ietekmēt cilvēku privātumu. |
| --- | --- |

10.

Protams, EDAU rūpīgi vēro notikumu pavērsienus, veidojot aģentūru, kam ir paredzēts atbildēt par datu bāzu – piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac, kurās ir ļoti daudz personas datu – pareizu darbību un drošību. Atzinumā būs izskaidrots, ka EDAU neiebilst pret tādas aģentūras izveidi, ja vien tiesību pamataktos patiešām būs novērsti daži iespējami apdraudējumi, kas varētu nopietni ietekmēt cilvēku privātumu.

| 11. | Pirms sīkāk skaidrot tādu viedokli III un IV daļā, EDAU vispirms II daļā analizēs, kā Lisabonas Līgums, kas ir stājies spēkā 2009. gada 1. decembrī, ietekmēs ierosinātos tiesību aktus. EDAU V daļā izteiksies par vairākiem konkrētiem abu ierosināto tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

11.

Pirms sīkāk skaidrot tādu viedokli III un IV daļā, EDAU vispirms II daļā analizēs, kā Lisabonas Līgums, kas ir stājies spēkā 2009. gada 1. decembrī, ietekmēs ierosinātos tiesību aktus. EDAU V daļā izteiksies par vairākiem konkrētiem abu ierosināto tiesību aktu noteikumiem.

II.   LISABONAS LĪGUMA IESPAIDS

| 12. | Eiropas Savienības juridiskā struktūra ir būtiski mainījusies, 2009. gada 1. decembrī stājoties spēkā Lisabonas Līgumam. Ir paplašināta ES kompetence, it īpaši brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un likumdošanas procedūras ir pielāgotas. EDAU ir analizējis, kā Līgumu grozījumi ietekmēs šos ierosinātos tiesību aktus. |
| --- | --- |

12.

Eiropas Savienības juridiskā struktūra ir būtiski mainījusies, 2009. gada 1. decembrī stājoties spēkā Lisabonas Līgumam. Ir paplašināta ES kompetence, it īpaši brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un likumdošanas procedūras ir pielāgotas. EDAU ir analizējis, kā Līgumu grozījumi ietekmēs šos ierosinātos tiesību aktus.

| 13. | Ierosinātajā regulā kā tiesiskie pamatojumi ir minēti – EK Līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļa, 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 63. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 66. pants. Minētos pantus visnotaļ var atrast LESD 77. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 77. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 77. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 74. pantā. Likumdošanas procedūra, kas būtu jāievēro, paredzot pasākumus ar minētajiem tiesiskiem pamatiem, paliks tāda pati – koplēmumu procedūra bija un paliks piemērojama, bet turpmāk to dēvēs par “parasto likumdošanas procedūru”. Tālab Līgumos izdarītie grozījumi, šķiet, maz ietekmēs ierosinātās regulas tiesiskos pamatojumus un likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

13.

Ierosinātajā regulā kā tiesiskie pamatojumi ir minēti – EK Līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļa, 63. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 63. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 66. pants. Minētos pantus visnotaļ var atrast LESD 77. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 77. panta 2. punkta b) apakšpunktā, 77. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 74. pantā. Likumdošanas procedūra, kas būtu jāievēro, paredzot pasākumus ar minētajiem tiesiskiem pamatiem, paliks tāda pati – koplēmumu procedūra bija un paliks piemērojama, bet turpmāk to dēvēs par “parasto likumdošanas procedūru”. Tālab Līgumos izdarītie grozījumi, šķiet, maz ietekmēs ierosinātās regulas tiesiskos pamatojumus un likumdošanas procedūru.

| 14. | Ierosinātā Padomes lēmuma pamatā pašlaik ir LES 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Jaunajos līgumos ES Līguma 34. pants ir atcelts. 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir aizstāts ar LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kas dod tiesisku pamatu attiecīgas informācijas vākšanas, glabāšanas, apstrādes, analīzes un apmaiņas pasākumiem, un tos paredz saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. ES Līguma 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kurā ir runa par kompetentu iestāžu savstarpēju, operatīvu sadarbību, ir aizstāts ar LESD 87. panta 3. punktu, kurā ir paredzēta īpaša likumdošanas procedūra, un tā nozīmē, ka Padome, konsultējusies ar Eiropas Parlamentu, pieņem vienprātīgus lēmumus. Tā kā abas likumdošanas procedūras nesader viena ar otru, LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 87. panta 3. punktu vairs nevar apvienot tiesiskā Padomes lēmuma pamatojumā. Tālab ir jāizvēlas. |
| --- | --- |

14.

Ierosinātā Padomes lēmuma pamatā pašlaik ir LES 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Jaunajos līgumos ES Līguma 34. pants ir atcelts. 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir aizstāts ar LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, kas dod tiesisku pamatu attiecīgas informācijas vākšanas, glabāšanas, apstrādes, analīzes un apmaiņas pasākumiem, un tos paredz saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. ES Līguma 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kurā ir runa par kompetentu iestāžu savstarpēju, operatīvu sadarbību, ir aizstāts ar LESD 87. panta 3. punktu, kurā ir paredzēta īpaša likumdošanas procedūra, un tā nozīmē, ka Padome, konsultējusies ar Eiropas Parlamentu, pieņem vienprātīgus lēmumus. Tā kā abas likumdošanas procedūras nesader viena ar otru, LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 87. panta 3. punktu vairs nevar apvienot tiesiskā Padomes lēmuma pamatojumā. Tālab ir jāizvēlas.

| 15. | EDAU uzskata, ka LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts varētu būt vienīgais tiesiskais ierosinātā pasākuma pamats. Tādai iespējamībai būtu jādod priekšroka, jo parastās likumdošanas procedūras lietojums paredz pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu un nodrošina demokrātisku likumību ierosinātajam tiesību aktam (11). Tādā ziņā jāuzsver, ka ierosinātajā tiesību aktā ir runa par tādas aģentūras izveidi, kura atbildēs par personas datu aizsardzību, ko rada LESD 16. pantā un Pamattiesību hartas 8. pantā atzītas pamattiesības, un kopš 2009. gada 1. decembra tās ir jāievēro. |
| --- | --- |

15.

EDAU uzskata, ka LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts varētu būt vienīgais tiesiskais ierosinātā pasākuma pamats. Tādai iespējamībai būtu jādod priekšroka, jo parastās likumdošanas procedūras lietojums paredz pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu un nodrošina demokrātisku likumību ierosinātajam tiesību aktam (11). Tādā ziņā jāuzsver, ka ierosinātajā tiesību aktā ir runa par tādas aģentūras izveidi, kura atbildēs par personas datu aizsardzību, ko rada LESD 16. pantā un Pamattiesību hartas 8. pantā atzītas pamattiesības, un kopš 2009. gada 1. decembra tās ir jāievēro.

| 16. | Ja par vienīgo tiesisko pamatojumu ņemtu LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tas turklāt ļautu Komisijai abus ierosinātos tiesību aktus saplūdināt vienotā aģentūras izveides instrumentā, regulā, ko pieņemt tā, kā paredzēts parastajā likumdošanas procedūrā. |
| --- | --- |

16.

Ja par vienīgo tiesisko pamatojumu ņemtu LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tas turklāt ļautu Komisijai abus ierosinātos tiesību aktus saplūdināt vienotā aģentūras izveides instrumentā, regulā, ko pieņemt tā, kā paredzēts parastajā likumdošanas procedūrā.

| 17. | EDAU aicina Komisiju visdrīzākā laikā precizēt šo stāvokli. |
| --- | --- |

17.

EDAU aicina Komisiju visdrīzākā laikā precizēt šo stāvokli.

III.   AĢENTŪRAS IZVEIDE NO DATU AIZSARDZĪBAS VIEDOKĻA

| 18. | Kā iepriekš minēts 3. punktā, Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju analizēt alternatīvas un ierosināt vajadzīgos tiesību aktus, ar ko aģentūrai būtu ilgtermiņā uzticēta ŠIS II un VIS operatīva vadība. Komisija ir pierakstījusi klāt arī Eurodac. Efektivitātes ekspertīzē Komisija izskata piecus variantus operatīvai triju sistēmu vadībai:






  — | arī turpmāk izmantot pašreizējo mehānismu, proti, Komisijas vadītu, kas ŠIS II un VIS gadījumā paredz arī deleģēt uzdevumus divām dalībvalstīm (Austrijai un Francijai), |
| --- | --- | --- |

18.

Kā iepriekš minēts 3. punktā, Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju analizēt alternatīvas un ierosināt vajadzīgos tiesību aktus, ar ko aģentūrai būtu ilgtermiņā uzticēta ŠIS II un VIS operatīva vadība. Komisija ir pierakstījusi klāt arī Eurodac. Efektivitātes ekspertīzē Komisija izskata piecus variantus operatīvai triju sistēmu vadībai:

—

arī turpmāk izmantot pašreizējo mehānismu, proti, Komisijas vadītu, kas ŠIS II un VIS gadījumā paredz arī deleģēt uzdevumus divām dalībvalstīm (Austrijai un Francijai),

| — | tāds pats kā pirmais variants, turklāt operatīvu Eurodac vadību deleģēt dalībvalstu iestādēm, |
| --- | --- |

—

tāds pats kā pirmais variants, turklāt operatīvu Eurodac vadību deleģēt dalībvalstu iestādēm,

| — | izveidot jaunu regulatīvu aģentūru, |
| --- | --- |

—

izveidot jaunu regulatīvu aģentūru,

| — | operatīvo vadību nodot Frontex, |
| --- | --- |

—

operatīvo vadību nodot Frontex,

| — | operatīvu ŠIS II vadību nodot Eiropolam, un Komisija arī turpmāk vadītu VIS un Eurodac. |
| --- | --- |

—

operatīvu ŠIS II vadību nodot Eiropolam, un Komisija arī turpmāk vadītu VIS un Eurodac.

Komisija analizēja minētos variantus no četriem dažādiem aspektiem – operatīva, vadības, finanšu un juridiska aspekta.

| 19. | Komisija juridiskajā analīzē salīdzināja, kā šīs dažādās struktūras efektīvi sargātu pamattiesības un pamatbrīvības, un it īpaši – sargātu personas datus. Komisija secināja, ka tādā ziņā labāks būtu 3. un 4. variants (12). Pirmo divu variantu sakarā Komisija norādīja uz varbūtību, ka EDAU tad būtu grūtāk nodrošināt pārraudzību, un šo jautājumu pārrunāja, izvēršot ŠIS II. Sakarā ar pirmiem diviem variantiem Komisija turklāt piesauca problemātisko stāvokli, ko rada EK Līguma 288. panta (tagad – LESD 340. panta) uzliktās saistības, ja attiecīgu valstu personāla veiktas operācijas būtu apstrīdētas. |
| --- | --- |

19.

Komisija juridiskajā analīzē salīdzināja, kā šīs dažādās struktūras efektīvi sargātu pamattiesības un pamatbrīvības, un it īpaši – sargātu personas datus. Komisija secināja, ka tādā ziņā labāks būtu 3. un 4. variants (12). Pirmo divu variantu sakarā Komisija norādīja uz varbūtību, ka EDAU tad būtu grūtāk nodrošināt pārraudzību, un šo jautājumu pārrunāja, izvēršot ŠIS II. Sakarā ar pirmiem diviem variantiem Komisija turklāt piesauca problemātisko stāvokli, ko rada EK Līguma 288. panta (tagad – LESD 340. panta) uzliktās saistības, ja attiecīgu valstu personāla veiktas operācijas būtu apstrīdētas.

| 20. | EDAU piekrīt Komisijai, ka no EDAU veicamas pārraudzības viedokļa labāk būtu, ja pastāvētu viena Eiropas mērogu struktūra, kas atbildētu par lielu IT sistēmu, piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac operatīvu vadību. Vienas, vienotas struktūras izveide turklāt padarītu skaidrākus jautājumus par saistībām un piemērojamiem tiesību aktiem. Regula (EK) Nr. 45/2001 būtu piemērojama visām tādas Eiropas mērogu struktūras darbībām. |
| --- | --- |

20.

EDAU piekrīt Komisijai, ka no EDAU veicamas pārraudzības viedokļa labāk būtu, ja pastāvētu viena Eiropas mērogu struktūra, kas atbildētu par lielu IT sistēmu, piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac operatīvu vadību. Vienas, vienotas struktūras izveide turklāt padarītu skaidrākus jautājumus par saistībām un piemērojamiem tiesību aktiem. Regula (EK) Nr. 45/2001 būtu piemērojama visām tādas Eiropas mērogu struktūras darbībām.

| 21. | Nākamais jautājums tomēr ir – kādai Eiropas mērogu struktūrai tai vajadzētu būt. Komisija diskutē par jaunas aģentūras izveidi un divu esošo struktūru, proti, Frontex un Eiropola izmantojumu. Izskan nopietni iebildumi pret to, ka Frontex vai Eiropols operatīvi vadītu lielas IT sistēmas, jo gan Frontex, gan Eiropols pats ir ieinteresēts, pienākumus pildot, izmantot personas datus. Jau ir paredzēts, ka Eiropols piekļūs ŠIS II un VIS, un pašlaik notiek diskusijas par tiesību aktiem, kas ļautu Eiropolam piekļūt Eurodac
   (13). EDAU uzskata, ka labākais variants būtu tāds, ar ko lielu datu bāzu – piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac – apvienotu operatīvu vadību uzticētu kādai neatkarīgai struktūrai, kas pati nebūtu ieinteresēta datu bāzu lietotāja. Tādējādi samazinātos iespējamība datus izmantot nepareizi. Tādā sakarā EDAU vēlētos norādīt uz elementāru datu aizsardzības principu, kas paredz informāciju izmantot tikai tādām vajadzībām, kam tā ir domāta, kurš prasa, lai personas datus nevarētu izmantot tādām vajadzībām, kas nav saderīgas ar to, kāpēc dati ir apstrādāti (14). |
| --- | --- |

21.

Nākamais jautājums tomēr ir – kādai Eiropas mērogu struktūrai tai vajadzētu būt. Komisija diskutē par jaunas aģentūras izveidi un divu esošo struktūru, proti, Frontex un Eiropola izmantojumu. Izskan nopietni iebildumi pret to, ka Frontex vai Eiropols operatīvi vadītu lielas IT sistēmas, jo gan Frontex, gan Eiropols pats ir ieinteresēts, pienākumus pildot, izmantot personas datus. Jau ir paredzēts, ka Eiropols piekļūs ŠIS II un VIS, un pašlaik notiek diskusijas par tiesību aktiem, kas ļautu Eiropolam piekļūt Eurodac
   (13). EDAU uzskata, ka labākais variants būtu tāds, ar ko lielu datu bāzu – piemēram, ŠIS II, VIS un Eurodac – apvienotu operatīvu vadību uzticētu kādai neatkarīgai struktūrai, kas pati nebūtu ieinteresēta datu bāzu lietotāja. Tādējādi samazinātos iespējamība datus izmantot nepareizi. Tādā sakarā EDAU vēlētos norādīt uz elementāru datu aizsardzības principu, kas paredz informāciju izmantot tikai tādām vajadzībām, kam tā ir domāta, kurš prasa, lai personas datus nevarētu izmantot tādām vajadzībām, kas nav saderīgas ar to, kāpēc dati ir apstrādāti (14).

| 22. | Viens variants, par ko Komisija nediskutē, ir pašas Komisijas veikta operatīva sistēmu vadība, valstīm neko nedeleģējot. Ļoti līdzīgs variants ir izveidot izpildes aģentūru, nevis regulatīvu aģentūru. Kaut gan no datu aizsardzības viedokļa nav iemesla Komisijai liegt pašai veikt minēto uzdevumu (Komisija pati nelieto minētās sistēmas), EDAU atsevišķas aģentūras izveidē saskata reālu labumu. Regulatīvas, nevis izpildes aģentūras izveide arī varētu izrādīties apsveicama, jo tas neļautu ar Komisijas lēmumu vien izveidot aģentūru un noteikt tās darbības jomu. Tagad aģentūru izveidos, pamatojoties uz regulu, ko pieņems, kā paredzēts parastā likumdošanas procedūrā, tātad saskaņā ar demokrātisku lēmumu. |
| --- | --- |

22.

Viens variants, par ko Komisija nediskutē, ir pašas Komisijas veikta operatīva sistēmu vadība, valstīm neko nedeleģējot. Ļoti līdzīgs variants ir izveidot izpildes aģentūru, nevis regulatīvu aģentūru. Kaut gan no datu aizsardzības viedokļa nav iemesla Komisijai liegt pašai veikt minēto uzdevumu (Komisija pati nelieto minētās sistēmas), EDAU atsevišķas aģentūras izveidē saskata reālu labumu. Regulatīvas, nevis izpildes aģentūras izveide arī varētu izrādīties apsveicama, jo tas neļautu ar Komisijas lēmumu vien izveidot aģentūru un noteikt tās darbības jomu. Tagad aģentūru izveidos, pamatojoties uz regulu, ko pieņems, kā paredzēts parastā likumdošanas procedūrā, tātad saskaņā ar demokrātisku lēmumu.

| 23. | EDAU saskata priekšrocības neatkarīgas regulatīvas aģentūras izveidē. EDAU tomēr vēlas uzsvērt, ka aģentūra būtu jāveido vien tad, kad tās darbības joma un pienākumi ir skaidri definēti. |
| --- | --- |

23.

EDAU saskata priekšrocības neatkarīgas regulatīvas aģentūras izveidē. EDAU tomēr vēlas uzsvērt, ka aģentūra būtu jāveido vien tad, kad tās darbības joma un pienākumi ir skaidri definēti.

IV.   DIVAS PROBLĒMAS, VEIDOJOT AĢENTŪRU

| 24. | Pašreizējās likumdošanas un atklātās debatēs par šo ierosināto tiesību aktu ir izskanējušas šaubas par iespējamību, ka izveidotā aģentūra darbosies kā “lielais brālis”. Apgalvojums attiecas uz iespējamu funkciju pārbīdi, kā arī uz jautājumu par dažādu IT sistēmu saderību. Abām problēmām uzmanība būs pievērsta šajā atzinuma daļā. |
| --- | --- |

24.

Pašreizējās likumdošanas un atklātās debatēs par šo ierosināto tiesību aktu ir izskanējušas šaubas par iespējamību, ka izveidotā aģentūra darbosies kā “lielais brālis”. Apgalvojums attiecas uz iespējamu funkciju pārbīdi, kā arī uz jautājumu par dažādu IT sistēmu saderību. Abām problēmām uzmanība būs pievērsta šajā atzinuma daļā.

| 25. | Pirms tam EDAU vēlas nākt klajā ar apgalvojumu – kā fundamentālu pieņēmumu – ka kļūdu iespējamība vai nepareizs personas datu lietojums varētu vērsties plašumā, ja vairāk lielu IT sistēmu uzticētu vienam operatīvam vadītājam. Lielu vienas un tās pašas aģentūras vadītu IT sistēmu kopskaits tālab būtu jāierobežo tiktāl, lai nodrošinātu pietiekamas datu aizsardzības garantijas. Citiem vārdiem sakot, galvenais – nevajadzētu censties pēc iespējas daudz lielu IT sistēmu pakļaut vienas aģentūras operatīvai vadībai. |
| --- | --- |

25.

Pirms tam EDAU vēlas nākt klajā ar apgalvojumu – kā fundamentālu pieņēmumu – ka kļūdu iespējamība vai nepareizs personas datu lietojums varētu vērsties plašumā, ja vairāk lielu IT sistēmu uzticētu vienam operatīvam vadītājam. Lielu vienas un tās pašas aģentūras vadītu IT sistēmu kopskaits tālab būtu jāierobežo tiktāl, lai nodrošinātu pietiekamas datu aizsardzības garantijas. Citiem vārdiem sakot, galvenais – nevajadzētu censties pēc iespējas daudz lielu IT sistēmu pakļaut vienas aģentūras operatīvai vadībai.

IV.1.   Funkciju pārbīde

| 26. | Pašreizējā situācijā bailes no funkciju pārbīdes attiecas uz domu, ka jauna aģentūra spēs pēc savas ierosmes radīt un apvienot jau esošas un jaunas, lielas IT sistēmas tiktāl, ciktāl tas vēl nav paredzēts. EDAU ir pārliecināts, ka no aģentūras funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, (iespējamā) aģentūras darbības joma būs ierobežota un skaidri definēta juridiskā instrumentā, ar ko to izveidos, un, otrkārt, ja nodrošinās, ka visa darbības jomas paplašināšana notiks, izmantojot demokrātisku lēmumu pieņemšanas procedūru, un parastā likumdošanas procedūra tāda ir. |
| --- | --- |

26.

Pašreizējā situācijā bailes no funkciju pārbīdes attiecas uz domu, ka jauna aģentūra spēs pēc savas ierosmes radīt un apvienot jau esošas un jaunas, lielas IT sistēmas tiktāl, ciktāl tas vēl nav paredzēts. EDAU ir pārliecināts, ka no aģentūras funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, (iespējamā) aģentūras darbības joma būs ierobežota un skaidri definēta juridiskā instrumentā, ar ko to izveidos, un, otrkārt, ja nodrošinās, ka visa darbības jomas paplašināšana notiks, izmantojot demokrātisku lēmumu pieņemšanas procedūru, un parastā likumdošanas procedūra tāda ir.

| 27. | Runājot par (iespējamās) aģentūras darbības jomas ierobežošanu, aplūkojamā ierosinātā tiesību akta 1. pantā ir minēta operatīva ŠIS II, VIS un Eurodac vadība, kā arī “citu lielu [IT] sistēmu attīstīšana un vadība saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu”. Runājot par darbības jomas noteikšanu, citētā daļa liek atbildēt uz trim jautājumiem – kas ir jāsaprot ar “attīstīšanu”, kas ir jāsaprot ar “lielām IT sistēmām”, un kas ir jāsaprot ar frāzi“ saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu”? Šie trīs jautājumi še turpmāk būs aplūkoti, sākot no pēdējā. |
| --- | --- |

27.

Runājot par (iespējamās) aģentūras darbības jomas ierobežošanu, aplūkojamā ierosinātā tiesību akta 1. pantā ir minēta operatīva ŠIS II, VIS un Eurodac vadība, kā arī “citu lielu [IT] sistēmu attīstīšana un vadība saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu”. Runājot par darbības jomas noteikšanu, citētā daļa liek atbildēt uz trim jautājumiem – kas ir jāsaprot ar “attīstīšanu”, kas ir jāsaprot ar “lielām IT sistēmām”, un kas ir jāsaprot ar frāzi“ saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu”? Šie trīs jautājumi še turpmāk būs aplūkoti, sākot no pēdējā.

Kas ir jāsaprot ar frāzi “saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu”?

| 28. | Frāze “saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu” ierobežo to, kādas lielas IT sistēmas var uzticēt aģentūrai. EDAU tomēr ir pamanījis, ka ar šo frāzi ir paredzēts vēl vairāk ierobežot iespējamo darbības jomu, un to var secināt no ierosinātās regulas nosaukuma, 4. un 10. apsvēruma. Minētie formulējumi atšķiras no 1. panta tādā ziņā, ka aptver plašākas darbības jomas – tajos ir runa par “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu” nevis par ierobežotāku, EK Līguma IV sadaļā formulētu kompetences jomu (vīzas, patvērums, imigrācija un citas ar personu brīvu pārvietošanos saistītas politikas jomas). |
| --- | --- |

28.

Frāze “saskaņā ar EK Līguma IV sadaļu” ierobežo to, kādas lielas IT sistēmas var uzticēt aģentūrai. EDAU tomēr ir pamanījis, ka ar šo frāzi ir paredzēts vēl vairāk ierobežot iespējamo darbības jomu, un to var secināt no ierosinātās regulas nosaukuma, 4. un 10. apsvēruma. Minētie formulējumi atšķiras no 1. panta tādā ziņā, ka aptver plašākas darbības jomas – tajos ir runa par “brīvības, drošības un tiesiskuma telpu” nevis par ierobežotāku, EK Līguma IV sadaļā formulētu kompetences jomu (vīzas, patvērums, imigrācija un citas ar personu brīvu pārvietošanos saistītas politikas jomas).

| 29. | EK Līguma IV sadaļas atšķirība no plašākā jēdziena – brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (kas aptver arī ES Līguma VI sadaļu) – ir apzināta ierosinātās regulas 6. pantā, kura 1. punktā ir aplūkota iespējamība aģentūrai īstenot eksperimentālas lielu IT sistēmu attīstības un/vai operatīvas vadības shēmas, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, un 2. punktā – iespējamība, ka aģentūra ar citām lielām IT sistēmām saistītas eksperimentālas shēmas īsteno brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Stingri ņemot, 6. panta 2. punkts nesaskan ar ierosinātās regulas 1. pantu. |
| --- | --- |

29.

EK Līguma IV sadaļas atšķirība no plašākā jēdziena – brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (kas aptver arī ES Līguma VI sadaļu) – ir apzināta ierosinātās regulas 6. pantā, kura 1. punktā ir aplūkota iespējamība aģentūrai īstenot eksperimentālas lielu IT sistēmu attīstības un/vai operatīvas vadības shēmas, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, un 2. punktā – iespējamība, ka aģentūra ar citām lielām IT sistēmām saistītas eksperimentālas shēmas īsteno brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Stingri ņemot, 6. panta 2. punkts nesaskan ar ierosinātās regulas 1. pantu.

| 30. | Ierosinātās regulas 1. panta un nosaukuma, kā arī 4. un 10. apsvēruma un 6. panta 2. punkta pretrunas ir jāatrisina. EDAU, atsaucoties uz 25. punktā izdarīto fundamentālo pieņēmumu, uzskata, ka šajā stadijā, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, patiesi būtu ieteicams kompetenci aprobežot ar lielām IT sistēmām. Pēc 2009. gada 1. decembra, kad stājies spēkā Lisabonas Līgums, tas nozīmētu aprobežoties ar LESD V sadaļas 2. nodaļā minētajām politikas jomām. Kad pieredze būtu gūta un kad aģentūras funkcionēšana būtu atzīta par labu esam (skat. ierosinātā tiesību akta 27. pantu un piebildes še turpmāk, 49. punktā), 1. pantā doto atsauci varbūt varētu izvērst, aptverot visu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ja vien lēmumu pieņemtu ar parasto likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

30.

Ierosinātās regulas 1. panta un nosaukuma, kā arī 4. un 10. apsvēruma un 6. panta 2. punkta pretrunas ir jāatrisina. EDAU, atsaucoties uz 25. punktā izdarīto fundamentālo pieņēmumu, uzskata, ka šajā stadijā, piemērojot EK Līguma IV sadaļu, patiesi būtu ieteicams kompetenci aprobežot ar lielām IT sistēmām. Pēc 2009. gada 1. decembra, kad stājies spēkā Lisabonas Līgums, tas nozīmētu aprobežoties ar LESD V sadaļas 2. nodaļā minētajām politikas jomām. Kad pieredze būtu gūta un kad aģentūras funkcionēšana būtu atzīta par labu esam (skat. ierosinātā tiesību akta 27. pantu un piebildes še turpmāk, 49. punktā), 1. pantā doto atsauci varbūt varētu izvērst, aptverot visu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ja vien lēmumu pieņemtu ar parasto likumdošanas procedūru.

| 31. | Ja likumdevēji tomēr pieņemtu lēmumu par tādu darbības jomu, ko var atvedināt no nosaukuma un 4. un 10. apsvēruma, 6. panta 2. punkta sakarā būtu jānoskaidro cits jautājums. Pretstatā 6. panta pirmam ievilkumam otrā ievilkumā nav teikts, ka eksperimentālas shēmas īsteno, lai attīstītu un vai operatīvi vadītu lielas IT sistēmas. Apzinātas abu ievilkumu atšķirības un papildu frāzes trūkums otrā ievilkumā liek jautāt, ko gan Komisija īsti ir mēģinājusi nodibināt. Vai tas nozīmē, ka pirmā ievilkumā minētās eksperimentālās shēmās būtu jāietver ekspertīze, kā jaunā aģentūra varētu attīstīties un izvērst operatīvu vadību, bet tāda ekspertīze nepieder pie eksperimentālām otrā ievilkuma shēmām? Ja tā, tas tekstā būtu jāizskaidro labāk, jo precizējuma svītrojums attiecas arī uz to, kā aģentūra īsteno un operatīvi vada tādas sistēmas. Ja Komisija ir gribējusi teikt ko citu, tas būtu jāformulē skaidrāk. |
| --- | --- |

31.

Ja likumdevēji tomēr pieņemtu lēmumu par tādu darbības jomu, ko var atvedināt no nosaukuma un 4. un 10. apsvēruma, 6. panta 2. punkta sakarā būtu jānoskaidro cits jautājums. Pretstatā 6. panta pirmam ievilkumam otrā ievilkumā nav teikts, ka eksperimentālas shēmas īsteno, lai attīstītu un vai operatīvi vadītu lielas IT sistēmas. Apzinātas abu ievilkumu atšķirības un papildu frāzes trūkums otrā ievilkumā liek jautāt, ko gan Komisija īsti ir mēģinājusi nodibināt. Vai tas nozīmē, ka pirmā ievilkumā minētās eksperimentālās shēmās būtu jāietver ekspertīze, kā jaunā aģentūra varētu attīstīties un izvērst operatīvu vadību, bet tāda ekspertīze nepieder pie eksperimentālām otrā ievilkuma shēmām? Ja tā, tas tekstā būtu jāizskaidro labāk, jo precizējuma svītrojums attiecas arī uz to, kā aģentūra īsteno un operatīvi vada tādas sistēmas. Ja Komisija ir gribējusi teikt ko citu, tas būtu jāformulē skaidrāk.

Kas ir lielas IT sistēmas?

| 32. | Jēdziens “lielas IT sistēmas” ir visnotaļ diskutabls. Dažkārt nav vienādas izpratnes par to, kādas sistēmas ir jāuzskata par lielām IT sistēmām, un kādas ne. Jēdziena interpretācija nopietni ietekmē nākotnē iespējamu aģentūras darbības jomu. Trim lielajām IT sistēmām, kas ierosinātajā tiesību aktā ir skaidri minētas, piemīt kopīgs elements – datu glabāšana centralizētā datu bāzē, par ko (pašlaik) atbild Komisija. Nav skaidrs, vai nākotnē iespējamas aģentūras darbības aprobežosies ar lielām IT sistēmām, kam piemīt tāda īpašība, vai arī tās varētu tāpat aptvert decentralizētas sistēmas, tādas, kā sakarā Komisijas atbildība aprobežojas ar vienotas sistēmu infrastruktūras, piemēram, Prīmes sistēmas un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (European Criminal Records Information System – ECRIS) attīstīšanu un profilaksi (15). Lai sakarā ar aģentūras izveidi novērstu pārpratumus nākotnē, EDAU aicina likumdevējus padarīt skaidrāk saprotamu lielu IT sistēmu jēdzienu. |
| --- | --- |

32.

Jēdziens “lielas IT sistēmas” ir visnotaļ diskutabls. Dažkārt nav vienādas izpratnes par to, kādas sistēmas ir jāuzskata par lielām IT sistēmām, un kādas ne. Jēdziena interpretācija nopietni ietekmē nākotnē iespējamu aģentūras darbības jomu. Trim lielajām IT sistēmām, kas ierosinātajā tiesību aktā ir skaidri minētas, piemīt kopīgs elements – datu glabāšana centralizētā datu bāzē, par ko (pašlaik) atbild Komisija. Nav skaidrs, vai nākotnē iespējamas aģentūras darbības aprobežosies ar lielām IT sistēmām, kam piemīt tāda īpašība, vai arī tās varētu tāpat aptvert decentralizētas sistēmas, tādas, kā sakarā Komisijas atbildība aprobežojas ar vienotas sistēmu infrastruktūras, piemēram, Prīmes sistēmas un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (European Criminal Records Information System – ECRIS) attīstīšanu un profilaksi (15). Lai sakarā ar aģentūras izveidi novērstu pārpratumus nākotnē, EDAU aicina likumdevējus padarīt skaidrāk saprotamu lielu IT sistēmu jēdzienu.

Kas jāsaprot ar “lielu IT sistēmu attīstīšanu”?

| 33. | Aģentūra līdztekus operatīvai lielu IT sistēmu vadībai pildīs arī 5. pantā (pētniecības pārraudzība) un 6. pantā (eksperimentālas shēmas) minētos uzdevumus. Pirmais paredz pārraudzīt attiecīgus pētījumus un sniegt pārskata ziņojumus Komisijai. Sakarā ar eksperimentālām shēmām veiktās darbībās īsteno eksperimentālās shēmas, lai attīstītu un/vai operatīvi vadītu lielas IT sistēmas (skat. tomēr še iepriekš, 31. punktā, izteiktās piebildes). 6. pantā ir definēts, kā būtu jāsaprot vārds “attīstīšana”. Minētā vārda lietojums 1. pantā liek domāt, ka aģentūras pienākums varētu būt – pēc savas ierosmes attīstīt lielas IT sistēmas. Tomēr 6. panta 1. punktā un 2. punktā par to nav runas. Ir skaidri norādīts, ka aģentūra to var darīt “pēc skaidra un precīza Komisijas lūguma”. Citiem vārdiem sakot, ierosmes attīstīt jaunas, lielas IT sistēmas ir Komisijas ziņā. Visi lēmumi reāli veidot kādu jaunu, lielu IT sistēmu, protams, būtu jāpieņem ar LESD paredzētām likumdošanas procedūrām. Lai ierosinātās regulas 6. pantu padarītu vēl stiprāku, likumdevēji varētu pieņemt lēmumu 6. panta 1. punkta un 2. punkta sākumā ierakstīt vārdu “tikai”. |
| --- | --- |

33.

Aģentūra līdztekus operatīvai lielu IT sistēmu vadībai pildīs arī 5. pantā (pētniecības pārraudzība) un 6. pantā (eksperimentālas shēmas) minētos uzdevumus. Pirmais paredz pārraudzīt attiecīgus pētījumus un sniegt pārskata ziņojumus Komisijai. Sakarā ar eksperimentālām shēmām veiktās darbībās īsteno eksperimentālās shēmas, lai attīstītu un/vai operatīvi vadītu lielas IT sistēmas (skat. tomēr še iepriekš, 31. punktā, izteiktās piebildes). 6. pantā ir definēts, kā būtu jāsaprot vārds “attīstīšana”. Minētā vārda lietojums 1. pantā liek domāt, ka aģentūras pienākums varētu būt – pēc savas ierosmes attīstīt lielas IT sistēmas. Tomēr 6. panta 1. punktā un 2. punktā par to nav runas. Ir skaidri norādīts, ka aģentūra to var darīt “pēc skaidra un precīza Komisijas lūguma”. Citiem vārdiem sakot, ierosmes attīstīt jaunas, lielas IT sistēmas ir Komisijas ziņā. Visi lēmumi reāli veidot kādu jaunu, lielu IT sistēmu, protams, būtu jāpieņem ar LESD paredzētām likumdošanas procedūrām. Lai ierosinātās regulas 6. pantu padarītu vēl stiprāku, likumdevēji varētu pieņemt lēmumu 6. panta 1. punkta un 2. punkta sākumā ierakstīt vārdu “tikai”.

Īsumā

| 34. | Kā jau teikts, no iespējamas funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, aģentūras (iespējamo) darbības jomu ierobežo un skaidri definē juridiskos instrumentos, ar ko to izveido, un, otrkārt, nodrošina demokrātiskas lēmumu pieņemšanas procedūras, tātad parastās likumdošanas procedūras izmantojumu, paplašinot darbības jomu. Dokumentā jau ir parametri, kas ierobežo funkciju pārbīdes iespējamību. |
| --- | --- |

34.

Kā jau teikts, no iespējamas funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, aģentūras (iespējamo) darbības jomu ierobežo un skaidri definē juridiskos instrumentos, ar ko to izveido, un, otrkārt, nodrošina demokrātiskas lēmumu pieņemšanas procedūras, tātad parastās likumdošanas procedūras izmantojumu, paplašinot darbības jomu. Dokumentā jau ir parametri, kas ierobežo funkciju pārbīdes iespējamību.

| 35. | Tomēr, runājot par precīzu iespējamo jaunās aģentūras darbības jomu, dažas neskaidrības saglabājas. Likumdevējiem pirmkārt vajadzētu skaidrāk formulēt un apzinīgi pieņemt lēmumu vai darbības joma aprobežosies ar LESD V sadaļas 2. nodaļu – vai arī darbības jomai, iespējams, vajadzētu aptvert visas lielas IT sistēmas, ko izvērstu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Otrkārt, likumdevējiem vajadzētu šajā sakarā skaidrāk formulēt lielu IT sistēmu jēdzienu un skaidri pateikt – vai tas aptver tikai lielas IT sistēmas, kā obligāts elements ir glabāt datus centralizētā datu bāzē, par ko atbild Komisija vai aģentūra. Treškārt, kaut gan jau 6. pantā aģentūrai ir aizliegts pēc savas ierosmes attīstīt jaunas IT sistēmas, 6. pantu varētu padarītu vēl stiprāku, 1. un 2. punktā pierakstot vārdu “tikai”, ja tāda doma ir pareiza. |
| --- | --- |

35.

Tomēr, runājot par precīzu iespējamo jaunās aģentūras darbības jomu, dažas neskaidrības saglabājas. Likumdevējiem pirmkārt vajadzētu skaidrāk formulēt un apzinīgi pieņemt lēmumu vai darbības joma aprobežosies ar LESD V sadaļas 2. nodaļu – vai arī darbības jomai, iespējams, vajadzētu aptvert visas lielas IT sistēmas, ko izvērstu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Otrkārt, likumdevējiem vajadzētu šajā sakarā skaidrāk formulēt lielu IT sistēmu jēdzienu un skaidri pateikt – vai tas aptver tikai lielas IT sistēmas, kā obligāts elements ir glabāt datus centralizētā datu bāzē, par ko atbild Komisija vai aģentūra. Treškārt, kaut gan jau 6. pantā aģentūrai ir aizliegts pēc savas ierosmes attīstīt jaunas IT sistēmas, 6. pantu varētu padarītu vēl stiprāku, 1. un 2. punktā pierakstot vārdu “tikai”, ja tāda doma ir pareiza.

IV.2.   Saderība

| 36. | “Saderības” jēdziens ir daudznozīmīgs. EDAU to secināja 2006. gada 10. marta piebildēs par Komisijas paziņojumu, kurā aplūkota Eiropas datu bāzu saderība (16). Runājot par jauno aģentūru, saderības jēdziens ir jāsaprot kā tāds, kurā ir ietverta iespējamība, ka, uzticot vairāku lielu IT sistēmu operatīvu vadību vienai aģentūrai, visām sistēmām izmantos līdzīgu tehnoloģiju, un tātad tās viegli būs savā starpā savienot. Visumā EDAU atbalsta tādu ieceri. EDAU 2006. gada 10. marta piebildēs norādīja – ja dažādu, lielu IT sistēmu savstarpēju savienošanu padara tehniski iespējamu, tas dod nopietnu stimulu tās arī savienot. Ir nopietni iemesli atkārtoti uzsvērt, cik svarīgi ir datu aizsardzības noteikumi. EDAU tālab uzsvēra, ka tikai tad var darīt iespējamu lielu IT sistēmu saderību, ja pilnībā ir respektēti datu aizsardzību principi, un it īpaši – pilnībā respektēts iepriekš minētais princips, kas paredz informāciju izmantot tikai tādām vajadzībām, kam tā ir domāta (skat. 21. punktu še iepriekš). |
| --- | --- |

36.

“Saderības” jēdziens ir daudznozīmīgs. EDAU to secināja 2006. gada 10. marta piebildēs par Komisijas paziņojumu, kurā aplūkota Eiropas datu bāzu saderība (16). Runājot par jauno aģentūru, saderības jēdziens ir jāsaprot kā tāds, kurā ir ietverta iespējamība, ka, uzticot vairāku lielu IT sistēmu operatīvu vadību vienai aģentūrai, visām sistēmām izmantos līdzīgu tehnoloģiju, un tātad tās viegli būs savā starpā savienot. Visumā EDAU atbalsta tādu ieceri. EDAU 2006. gada 10. marta piebildēs norādīja – ja dažādu, lielu IT sistēmu savstarpēju savienošanu padara tehniski iespējamu, tas dod nopietnu stimulu tās arī savienot. Ir nopietni iemesli atkārtoti uzsvērt, cik svarīgi ir datu aizsardzības noteikumi. EDAU tālab uzsvēra, ka tikai tad var darīt iespējamu lielu IT sistēmu saderību, ja pilnībā ir respektēti datu aizsardzību principi, un it īpaši – pilnībā respektēts iepriekš minētais princips, kas paredz informāciju izmantot tikai tādām vajadzībām, kam tā ir domāta (skat. 21. punktu še iepriekš).

| 37. | Iespējamais aicinājums ar tehnoloģijām, ko savā starpā ir viegli savienot, padarīt saderīgas lielas IT sistēmas, tomēr īsti neattiecas uz jaunas aģentūras izveidi. Tāpat, arī bez aģentūras var izstrādāt iespējami saderīgas sistēmas. |
| --- | --- |

37.

Iespējamais aicinājums ar tehnoloģijām, ko savā starpā ir viegli savienot, padarīt saderīgas lielas IT sistēmas, tomēr īsti neattiecas uz jaunas aģentūras izveidi. Tāpat, arī bez aģentūras var izstrādāt iespējami saderīgas sistēmas.

| 38. | Neatkarīgi no tā, kāda operatīvas vadības struktūra būtu izvēlēta, saderību var darīt iespējamu tikai tad, ja tā atbilst datu aizsardzības noteikumiem, un pašu lēmumu par to pieņem parastā likumdošanas procedūrā. No ierosinātās regulas ir skaidrs, ka lēmumu padarīt saderīgas lielas IT sistēmas nav lēmums, ko var pieņemt aģentūra (skat. arī še iepriekš, 33. punktā, veikto analīzi). Izsakoties vēl kategoriskāk, no Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojuma par Eiropas aģentūrām izriet, ka Komisija nedrīkst kādai aģentūrai deleģēt pilnvaras paredzēt tādus vispārējus normatīvus pasākumus (17). Kamēr tāds lēmums nav pieņemts, aģentūras pienākums ir ieviest pareizus drošības pasākumus, lai novērstu lielu tās apsaimniekotu IT sistēmu (skat. par drošības pasākumiem arī 46. un 47. punktu) iespējamu savstarpēju savienošanu. |
| --- | --- |

38.

Neatkarīgi no tā, kāda operatīvas vadības struktūra būtu izvēlēta, saderību var darīt iespējamu tikai tad, ja tā atbilst datu aizsardzības noteikumiem, un pašu lēmumu par to pieņem parastā likumdošanas procedūrā. No ierosinātās regulas ir skaidrs, ka lēmumu padarīt saderīgas lielas IT sistēmas nav lēmums, ko var pieņemt aģentūra (skat. arī še iepriekš, 33. punktā, veikto analīzi). Izsakoties vēl kategoriskāk, no Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojuma par Eiropas aģentūrām izriet, ka Komisija nedrīkst kādai aģentūrai deleģēt pilnvaras paredzēt tādus vispārējus normatīvus pasākumus (17). Kamēr tāds lēmums nav pieņemts, aģentūras pienākums ir ieviest pareizus drošības pasākumus, lai novērstu lielu tās apsaimniekotu IT sistēmu (skat. par drošības pasākumiem arī 46. un 47. punktu) iespējamu savstarpēju savienošanu.

| 39. | Saderība (kas jau ir paredzēta vai ko varētu paredzēt nākotnē) varētu būt aspekts Komisijas lūgumā aģentūrai īstenot eksperimentālu shēmu – attīstīt jaunas, lielas IT sistēmas, kā aprakstīts ierosinātās regulas 6. pantā. Tas liek jautāt – kādu procedūru Komisija izmantos, lūdzot aģentūrai tādu eksperimentālu shēmu. Komisijai, pirms to lūgt, noteikti vajadzētu būt veikušai vismaz provizorisku ekspertīzi – vai lielas IT sistēmas kopumā, un konkrēti to saderība, atbilstu datu aizsardzības prasībām, un vispārējāk – tādu sistēmu izveides tiesiskam pamatam. Turklāt obligātas konsultācijas ar Eiropas Parlamentu un EDAU varētu būt procedūras, ar ko izsaka lūgumu, aspekts. Reālais Komisijas lūgums aģentūrai noteikti būtu jādara pieejams visām attiecīgām ieinteresētām pusēm, arī Parlamentam un EDAU. EDAU aicina likumdevējus procedūru padarīt skaidrāk saprotamu. |
| --- | --- |

39.

Saderība (kas jau ir paredzēta vai ko varētu paredzēt nākotnē) varētu būt aspekts Komisijas lūgumā aģentūrai īstenot eksperimentālu shēmu – attīstīt jaunas, lielas IT sistēmas, kā aprakstīts ierosinātās regulas 6. pantā. Tas liek jautāt – kādu procedūru Komisija izmantos, lūdzot aģentūrai tādu eksperimentālu shēmu. Komisijai, pirms to lūgt, noteikti vajadzētu būt veikušai vismaz provizorisku ekspertīzi – vai lielas IT sistēmas kopumā, un konkrēti to saderība, atbilstu datu aizsardzības prasībām, un vispārējāk – tādu sistēmu izveides tiesiskam pamatam. Turklāt obligātas konsultācijas ar Eiropas Parlamentu un EDAU varētu būt procedūras, ar ko izsaka lūgumu, aspekts. Reālais Komisijas lūgums aģentūrai noteikti būtu jādara pieejams visām attiecīgām ieinteresētām pusēm, arī Parlamentam un EDAU. EDAU aicina likumdevējus procedūru padarīt skaidrāk saprotamu.

V.   KONKRĒTAS PIEBILDES

Ierosinātās regulas 16. apsvērums un 25. pants – atsauces uz Regulu (EK) Nr. 45/2001

| 40. | Ar ierosināto regulu ir izveidota neatkarīga regulatīva aģentūra, kas ir juridiska persona. Ierosinātās regulas 6. apsvērumā ir norādīts, ka aģentūru izveidos, jo vadības iestādei būtu vajadzīga tiesiska, administratīva un finanšu patstāvība. Še iepriekš, 20. punktā, jau ir norādīts, ka vienas, vienotas struktūras izveide padarītu skaidrākus saistību un piemērojamo tiesību aktu jautājumus. |
| --- | --- |

40.

Ar ierosināto regulu ir izveidota neatkarīga regulatīva aģentūra, kas ir juridiska persona. Ierosinātās regulas 6. apsvērumā ir norādīts, ka aģentūru izveidos, jo vadības iestādei būtu vajadzīga tiesiska, administratīva un finanšu patstāvība. Še iepriekš, 20. punktā, jau ir norādīts, ka vienas, vienotas struktūras izveide padarītu skaidrākus saistību un piemērojamo tiesību aktu jautājumus.

| 41. | Ierosinātās regulas 25. pantā ir apstiprināts, ka informācijas apstrāde jaunajā aģentūrā notiks saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Turklāt 16. apsvērumā ir izcelts – tas nozīmē, ka EDAU ir pilnvarots no aģentūras saņemt piekļuvi visai informācijai, kas būtu vajadzīga viņa veiktām analīzēm. |
| --- | --- |

41.

Ierosinātās regulas 25. pantā ir apstiprināts, ka informācijas apstrāde jaunajā aģentūrā notiks saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. Turklāt 16. apsvērumā ir izcelts – tas nozīmē, ka EDAU ir pilnvarots no aģentūras saņemt piekļuvi visai informācijai, kas būtu vajadzīga viņa veiktām analīzēm.

| 42. | EDAU ir gandarīts, ka tādējādi ir apstiprināta Regulas (EK) Nr. 45/2001 izmantojamība jaunās aģentūras darbībās. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 trūkst ierosinātajā Padomes lēmumā, lai gan ir skaidrs, ka aģentūrai pienākumus uzliks arī minētā regula, ja datu bāzi izmantos darbībām, kas pieder pie tiesu un policiju sadarbības krimināllietās. Līdz ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā – un, ja likumdevēji pieņemtu lēmumu joprojām saglabāt divus atšķirīgus juridiskus instrumentus (skat. piebildes še iepriekš II daļā) – nav iemesla arī Padomes lēmuma apsvērumos un/vai noteikumos nedot atsauci uz Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

42.

EDAU ir gandarīts, ka tādējādi ir apstiprināta Regulas (EK) Nr. 45/2001 izmantojamība jaunās aģentūras darbībās. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 45/2001 trūkst ierosinātajā Padomes lēmumā, lai gan ir skaidrs, ka aģentūrai pienākumus uzliks arī minētā regula, ja datu bāzi izmantos darbībām, kas pieder pie tiesu un policiju sadarbības krimināllietās. Līdz ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā – un, ja likumdevēji pieņemtu lēmumu joprojām saglabāt divus atšķirīgus juridiskus instrumentus (skat. piebildes še iepriekš II daļā) – nav iemesla arī Padomes lēmuma apsvērumos un/vai noteikumos nedot atsauci uz Regulu (EK) Nr. 45/2001.

Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta o) apakšpunkts – datu aizsardzības inspektors

| 43. | EDAU ir gandarīts arī par to, ka ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta o) apakšpunktā ir skaidri paredzēts iecelt datu aizsardzības inspektoru (Data Protection Officer – DPO). EDAU vēlas uzsvērt to, cik svarīgi ir iecelt agrā stadijā DPO, ņemot vērā EDAU nostājas dokumentu DPO jautājumā (18). |
| --- | --- |

43.

EDAU ir gandarīts arī par to, ka ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta o) apakšpunktā ir skaidri paredzēts iecelt datu aizsardzības inspektoru (Data Protection Officer – DPO). EDAU vēlas uzsvērt to, cik svarīgi ir iecelt agrā stadijā DPO, ņemot vērā EDAU nostājas dokumentu DPO jautājumā (18).

Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta i) un j) apakšpunkts – gadskārtējās darba programmas un darbības pārskata ziņojumi

| 44. | Regulā (EK) Nr. 45/2001 un juridiskos instrumentos, ar ko izveido IT sistēmas, EDAU ir dotas pilnvaras pārraudzīt aģentūru. Pilnvaras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 45/2001 47. pantā, un lielākoties tās izmanto, ja datu aizsardzības noteikumi jau ir pārkāpti. EDAU ir ieinteresēts, lai viņu par aģentūras darbībām informētu regulāri – ne tikai pēc, bet arī pirms tām. Tagad EDAU Komisijā ir izstrādājis praksi, kas atbilst viņa interesēm. EDAU cer, ka tāda pozitīva sadarbība izveidosies arī ar jaunizveidoto aģentūru. Tādā sakarā EDAU iesaka likumdevējiem iekļaut EDAU gadskārtējo darba programmu un gada darbības pārskata ziņojumu saņēmēju sarakstā, kā noteikts ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta i) un j) apakšpunktā. |
| --- | --- |

44.

Regulā (EK) Nr. 45/2001 un juridiskos instrumentos, ar ko izveido IT sistēmas, EDAU ir dotas pilnvaras pārraudzīt aģentūru. Pilnvaras ir uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 45/2001 47. pantā, un lielākoties tās izmanto, ja datu aizsardzības noteikumi jau ir pārkāpti. EDAU ir ieinteresēts, lai viņu par aģentūras darbībām informētu regulāri – ne tikai pēc, bet arī pirms tām. Tagad EDAU Komisijā ir izstrādājis praksi, kas atbilst viņa interesēm. EDAU cer, ka tāda pozitīva sadarbība izveidosies arī ar jaunizveidoto aģentūru. Tādā sakarā EDAU iesaka likumdevējiem iekļaut EDAU gadskārtējo darba programmu un gada darbības pārskata ziņojumu saņēmēju sarakstā, kā noteikts ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta i) un j) apakšpunktā.

Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta r) apakšpunkts – EDAU veiktas revīzijas

| 45. | Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta r) apakšpunktā ir runa par EDAU sniegtiem pārskata ziņojumiem par revīzijām saskaņā ar 45. pantu Regulā (EK) Nr. 1987/2006 par ŠIS II un 42. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 767/2008 par VIS. Pašreizējais formulējums atstāj iespaidu, ka aģentūras ziņā ir pilnībā atstāti pasākumi pēc revīzijas, arī iespēja vispār neievērot ieteikumus. Kaut gan aģentūra var komentēt pārskata ziņojumus, un tās ziņā būs noteikt, kā īstenot EDAU ieteikumus, vispār neievērot ieteikumus nav pieļaujams. Tālab EDAU ierosina vai nu svītrot minēto panta punktu, vai frāzi “un pieņem lēmumus par turpmākiem pasākumiem pēc revīzijas” aizstāt ar “un pieņem lēmumus, kā vislabāk īstenot pēc revīzijas ieteiktos pasākumus”. |
| --- | --- |

45.

Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta r) apakšpunktā ir runa par EDAU sniegtiem pārskata ziņojumiem par revīzijām saskaņā ar 45. pantu Regulā (EK) Nr. 1987/2006 par ŠIS II un 42. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 767/2008 par VIS. Pašreizējais formulējums atstāj iespaidu, ka aģentūras ziņā ir pilnībā atstāti pasākumi pēc revīzijas, arī iespēja vispār neievērot ieteikumus. Kaut gan aģentūra var komentēt pārskata ziņojumus, un tās ziņā būs noteikt, kā īstenot EDAU ieteikumus, vispār neievērot ieteikumus nav pieļaujams. Tālab EDAU ierosina vai nu svītrot minēto panta punktu, vai frāzi “un pieņem lēmumus par turpmākiem pasākumiem pēc revīzijas” aizstāt ar “un pieņem lēmumus, kā vislabāk īstenot pēc revīzijas ieteiktos pasākumus”.

Ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta n) apakšpunkts, 14. panta 6. punkta g) apakšpunkts un 26. pants – drošības noteikumi

| 46. | Ierosinātajā regulā ir teikts, ka izpilddirektors iesniedz valdes pieņemšanai prasīto drošības pasākumu projektu, arī drošības plānu (skat. 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu). Drošība ir minēta arī 26. pantā, kurā ir runa par klasificētas informācijas un neklasificētas, diskrētas informācijas aizsardzības noteikumiem. Ir dota atsauce uz Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (19), un otrā punktā – uz Eiropas Komisijas pieņemtiem un īstenotiem neklasificētas, diskrētas informācijas apstrādes drošības principiem. Līdztekus piebildēm, kas būs dotas nākamā punktā, EDAU iesaka likumdevējiem atsauci uz konkrētu dokumentāciju iekļaut arī otrā punktā, jo tas patlaban ir visnotaļ nekonkrēts. |
| --- | --- |

46.

Ierosinātajā regulā ir teikts, ka izpilddirektors iesniedz valdes pieņemšanai prasīto drošības pasākumu projektu, arī drošības plānu (skat. 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu). Drošība ir minēta arī 26. pantā, kurā ir runa par klasificētas informācijas un neklasificētas, diskrētas informācijas aizsardzības noteikumiem. Ir dota atsauce uz Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (19), un otrā punktā – uz Eiropas Komisijas pieņemtiem un īstenotiem neklasificētas, diskrētas informācijas apstrādes drošības principiem. Līdztekus piebildēm, kas būs dotas nākamā punktā, EDAU iesaka likumdevējiem atsauci uz konkrētu dokumentāciju iekļaut arī otrā punktā, jo tas patlaban ir visnotaļ nekonkrēts.

| 47. | EDAU vēlas uzsvērt, ka juridiskos instrumentos, ar ko ir izveidota ŠIS II, VIS un Eurodac, ir sīki izstrādāti noteikumi par drošību. Nav īsti skaidrs – vai minētie konkrētie noteikumi pilnībā līdzinās 26. pantā minētajiem vai ir pilnībā saderīgi ar tiem. Tā kā ar drošības plānu būtu jāgarantē augstākā līmeņa drošība, EDAU iesaka likumdevējiem izdarīt grozījumus 26. pantā, paplašināt noteikumu, plašāk pievēršoties drošības noteikumu jautājumam, un ietvert atsauces uz attiecīgiem juridiskiem instrumentiem par trim lielām IT sistēmām. Pirms tam būtu jāveic ekspertīze, ciktāl minētie noteikumi savā starpā ir līdzīgi un saderīgi. Turklāt tādi – plašāki – noteikumi būtu jāsaista ar 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu, kur ir runa par drošības pasākumu un drošības plānu izstrādi un pieņemšanu. |
| --- | --- |

47.

EDAU vēlas uzsvērt, ka juridiskos instrumentos, ar ko ir izveidota ŠIS II, VIS un Eurodac, ir sīki izstrādāti noteikumi par drošību. Nav īsti skaidrs – vai minētie konkrētie noteikumi pilnībā līdzinās 26. pantā minētajiem vai ir pilnībā saderīgi ar tiem. Tā kā ar drošības plānu būtu jāgarantē augstākā līmeņa drošība, EDAU iesaka likumdevējiem izdarīt grozījumus 26. pantā, paplašināt noteikumu, plašāk pievēršoties drošības noteikumu jautājumam, un ietvert atsauces uz attiecīgiem juridiskiem instrumentiem par trim lielām IT sistēmām. Pirms tam būtu jāveic ekspertīze, ciktāl minētie noteikumi savā starpā ir līdzīgi un saderīgi. Turklāt tādi – plašāki – noteikumi būtu jāsaista ar 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu, kur ir runa par drošības pasākumu un drošības plānu izstrādi un pieņemšanu.

Ierosinātās regulas 7. panta 4. punkts un 19. pants – aģentūras telpas

| 48. | EDAU zina, ka lēmums par aģentūras galvenās mītnes vietu, par ko ir runa 7. panta 4. punktā, ir visnotaļ politisks. Lai nu kā, EDAU tomēr iesaka, ņemot vērā 19. pantu, kur ir runa par galvenās mītnes nolīgumu, mītnes izvēli pamatot ar objektīviem kritērijiem, piemēram, brīvām telpām – un tām būtu jābūt atsevišķā, tikai aģentūrai atvēlētai ēkā – un iespējām garantēt ēkas drošību. |
| --- | --- |

48.

EDAU zina, ka lēmums par aģentūras galvenās mītnes vietu, par ko ir runa 7. panta 4. punktā, ir visnotaļ politisks. Lai nu kā, EDAU tomēr iesaka, ņemot vērā 19. pantu, kur ir runa par galvenās mītnes nolīgumu, mītnes izvēli pamatot ar objektīviem kritērijiem, piemēram, brīvām telpām – un tām būtu jābūt atsevišķā, tikai aģentūrai atvēlētai ēkā – un iespējām garantēt ēkas drošību.

Ierosinātās regulas 27. pants – izvērtējumi

| 49. | Ierosinātās regulas 27. pantā ir noteikts, ka trīs gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt pienākumus – un turpmāk reizi piecos gados – saskaņā ar darba uzdevumu, ko ir devusi valde, apspriedusies ar Komisiju, valde pasūta neatkarīgu, pieaicinātu ekspertu veiktu regulas īstenošanas izvērtējumu. Lai nodrošinātu, ka datu aizsardzība pieder pie minētā darba uzdevuma, EDAU iesaka likumdevējiem tādu skaidru atsauci dot pirmā punktā. EDAU turklāt aicina likumdevējus nediskriminatīvi konkretizēt otrā punktā minētās ieinteresētās personas, un viņu vidū arī EDAU. EDAU iesaka likumdevējiem arī iekļaut EDAU to iestāžu vidū, kas saņem trešā punktā minētos dokumentus. |
| --- | --- |

49.

Ierosinātās regulas 27. pantā ir noteikts, ka trīs gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt pienākumus – un turpmāk reizi piecos gados – saskaņā ar darba uzdevumu, ko ir devusi valde, apspriedusies ar Komisiju, valde pasūta neatkarīgu, pieaicinātu ekspertu veiktu regulas īstenošanas izvērtējumu. Lai nodrošinātu, ka datu aizsardzība pieder pie minētā darba uzdevuma, EDAU iesaka likumdevējiem tādu skaidru atsauci dot pirmā punktā. EDAU turklāt aicina likumdevējus nediskriminatīvi konkretizēt otrā punktā minētās ieinteresētās personas, un viņu vidū arī EDAU. EDAU iesaka likumdevējiem arī iekļaut EDAU to iestāžu vidū, kas saņem trešā punktā minētos dokumentus.

VI.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 50. | EDAU provizoriski norāda uz to, ka nav iespējams ierosināto Padomes lēmumu pamatot ar diviem LESD pantiem, ES Līguma pantu pēctečiem, kas tagad ir ierosinātā tiesību akta pamatā. EDAU aicina Komisija padarīt skaidrāk saprotamu stāvokli un apsvērt iespēju izmantot tiesiskā pamatojuma pantu, kas lielāko daļu pilnvaru piešķir Eiropas Parlamentam, un apsvērt iespēju abus ierosinātos tiesību aktus saplūdināt vienā regulā. |
| --- | --- |

50.

EDAU provizoriski norāda uz to, ka nav iespējams ierosināto Padomes lēmumu pamatot ar diviem LESD pantiem, ES Līguma pantu pēctečiem, kas tagad ir ierosinātā tiesību akta pamatā. EDAU aicina Komisija padarīt skaidrāk saprotamu stāvokli un apsvērt iespēju izmantot tiesiskā pamatojuma pantu, kas lielāko daļu pilnvaru piešķir Eiropas Parlamentam, un apsvērt iespēju abus ierosinātos tiesību aktus saplūdināt vienā regulā.

| 51. | EDAU ir analizējis dažādus ŠIS II, VIS un Eurodac operatīvas vadības variantus, un saskata priekšrocības izveidot regulatīvu aģentūru operatīvai dažu lielu IT sistēmu vadībai. EDAU tomēr uzsver, ka aģentūra būtu jāveido tikai tad, ja tās darbības joma un pienākumi ir skaidri definēti. |
| --- | --- |

51.

EDAU ir analizējis dažādus ŠIS II, VIS un Eurodac operatīvas vadības variantus, un saskata priekšrocības izveidot regulatīvu aģentūru operatīvai dažu lielu IT sistēmu vadībai. EDAU tomēr uzsver, ka aģentūra būtu jāveido tikai tad, ja tās darbības joma un pienākumi ir skaidri definēti.

| 52. | EDAU ir pārrunājis divas vispārējas aģentūras izveides problēmas, kas attiecas uz datu aizsardzību – iespējamu funkciju pārbīdi, un tās ietekmi uz sistēmu saderību. |
| --- | --- |

52.

EDAU ir pārrunājis divas vispārējas aģentūras izveides problēmas, kas attiecas uz datu aizsardzību – iespējamu funkciju pārbīdi, un tās ietekmi uz sistēmu saderību.

| 53. | EDAU uzskata, ka no iespējamas funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, juridiskos aģentūras izveides instrumentos aģentūras (iespējamā) darbības joma būs ierobežota un skaidri definēta, un, otrkārt, būs garantēts, ka darbības jomas paplašināšanā izmantos demokrātisku lēmumu pieņemšanas procedūru. EDAU norāda, ka šajos ierosinātajos tiesību aktos jau ir tādi parametri, bet dažas neskaidrības tomēr ir palikušas. EDAU tālab iesaka likumdevējiem:






  — | padarīt skaidrāk saprotamu un pieņemt nopietnu lēmumu, vai aģentūras darbības joma ir aprobežota ar LESD V sadaļas 2. nodaļu, vai arī tā potenciāli varētu aptvert visas lielas IT sistēmas, ko izvērstu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, |
| --- | --- | --- |

53.

EDAU uzskata, ka no iespējamas funkciju pārbīdes var izvairīties, ja, pirmkārt, juridiskos aģentūras izveides instrumentos aģentūras (iespējamā) darbības joma būs ierobežota un skaidri definēta, un, otrkārt, būs garantēts, ka darbības jomas paplašināšanā izmantos demokrātisku lēmumu pieņemšanas procedūru. EDAU norāda, ka šajos ierosinātajos tiesību aktos jau ir tādi parametri, bet dažas neskaidrības tomēr ir palikušas. EDAU tālab iesaka likumdevējiem:

—

padarīt skaidrāk saprotamu un pieņemt nopietnu lēmumu, vai aģentūras darbības joma ir aprobežota ar LESD V sadaļas 2. nodaļu, vai arī tā potenciāli varētu aptvert visas lielas IT sistēmas, ko izvērstu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā,

| — | saistībā ar aģentūras veidošanu padarīt skaidrāk saprotamu lielu IT sistēmu jēdzienu, un pārliecināties, vai tā aprobežojas ar tādām sistēmām, kurās datus glabā centralizētās datu bāzēs, par ko atbild Komisija vai aģentūra, |
| --- | --- |

—

saistībā ar aģentūras veidošanu padarīt skaidrāk saprotamu lielu IT sistēmu jēdzienu, un pārliecināties, vai tā aprobežojas ar tādām sistēmām, kurās datus glabā centralizētās datu bāzēs, par ko atbild Komisija vai aģentūra,

| — | vēl vairāk pastiprināt 6. pantu, ja to saglabā, 1. un 2. punktā pievienojot vārdu “tikai”. |
| --- | --- |

—

vēl vairāk pastiprināt 6. pantu, ja to saglabā, 1. un 2. punktā pievienojot vārdu “tikai”.

| 54. | Visumā EDAU ir norūpējies par neskaidriem notikumu pavērsieniem iespējamas lielu IT sistēmu saderības ziņā. EDAU tomēr neuzskata, ka aģentūras izveide tādā ziņā būtu pats bīstamākais faktors. EDAU ir pamanījis, ka aģentūra nespēs lēmumus par saderību pieņemt pēc savas ierosmes. EDAU aicina likumdevējus ierosināto eksperimentālo shēmu kontekstā padarīt skaidrāk saprotamu procedūru, kas Komisijai būtu jāievēro, pirms lūgt kādu eksperimentālu shēmu. Pēc EDAU domām tādā procedūrā būtu jāietver ekspertīze, kas varētu prasīt konsultācijas ar Eiropas Parlamentu un EDAU, par to, kādas iespējamas sekas datu aizsardzībā radītu ierosme, kas būtu izstrādāta, ievērojot tādu lūgumu. |
| --- | --- |

54.

Visumā EDAU ir norūpējies par neskaidriem notikumu pavērsieniem iespējamas lielu IT sistēmu saderības ziņā. EDAU tomēr neuzskata, ka aģentūras izveide tādā ziņā būtu pats bīstamākais faktors. EDAU ir pamanījis, ka aģentūra nespēs lēmumus par saderību pieņemt pēc savas ierosmes. EDAU aicina likumdevējus ierosināto eksperimentālo shēmu kontekstā padarīt skaidrāk saprotamu procedūru, kas Komisijai būtu jāievēro, pirms lūgt kādu eksperimentālu shēmu. Pēc EDAU domām tādā procedūrā būtu jāietver ekspertīze, kas varētu prasīt konsultācijas ar Eiropas Parlamentu un EDAU, par to, kādas iespējamas sekas datu aizsardzībā radītu ierosme, kas būtu izstrādāta, ievērojot tādu lūgumu.

| 55. | EDAU turklāt nāk klajā ar šādiem konkrētiem ieteikumiem:






  — | iekļaut EDAU gadskārtējo darba programmu un gada darbības pārskata ziņojumu saņēmēju sarakstā, kā noteikts ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta i) un j) apakšpunktā, |
| --- | --- | --- |

55.

EDAU turklāt nāk klajā ar šādiem konkrētiem ieteikumiem:

—

iekļaut EDAU gadskārtējo darba programmu un gada darbības pārskata ziņojumu saņēmēju sarakstā, kā noteikts ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta i) un j) apakšpunktā,

| — | vai nu svītrot ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta r) apakšpunktu, vai aizstāt frāzi “un pieņem lēmumus par turpmākiem pasākumiem pēc revīzijas” ar – “un pieņem lēmumus, kā vislabāk īstenot pēc revīzijas ieteiktos pasākumus”, |
| --- | --- |

—

vai nu svītrot ierosinātās regulas 9. panta 1. punkta r) apakšpunktu, vai aizstāt frāzi “un pieņem lēmumus par turpmākiem pasākumiem pēc revīzijas” ar – “un pieņem lēmumus, kā vislabāk īstenot pēc revīzijas ieteiktos pasākumus”,

| — | ierosinātās regulas 26. pantu pārveidot par tādu noteikumu, kas vispārīgāk pievēršas drošības noteikumu jautājumam un kurā ir atsauces uz attiecīgiem juridiskiem instrumentiem par trim lielām IT sistēmām, un saistīt minētos plašākos noteikumus ar ierosinātās regulas 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ierosinātās regulas 26. pantu pārveidot par tādu noteikumu, kas vispārīgāk pievēršas drošības noteikumu jautājumam un kurā ir atsauces uz attiecīgiem juridiskiem instrumentiem par trim lielām IT sistēmām, un saistīt minētos plašākos noteikumus ar ierosinātās regulas 14. panta 6. punkta g) apakšpunktu un 9. panta 1. punkta n) apakšpunktu,

| — | saistībā ar iepriekšējo punktu ierosinātās regulas 26. panta 2. punktā iekļaut atsauci uz konkrētu dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

saistībā ar iepriekšējo punktu ierosinātās regulas 26. panta 2. punktā iekļaut atsauci uz konkrētu dokumentāciju,

| — | ņemt vērā objektīvus, praksē izmantojamus kritērijus, izvēloties aģentūras galvenās mītnes vietu, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā objektīvus, praksē izmantojamus kritērijus, izvēloties aģentūras galvenās mītnes vietu,

| — | iekļaut EDAU to iestāžu sarakstā, kuras saņem ierosinātās regulas 27. panta 3. punktā minētos dokumentus. |
| --- | --- |

—

iekļaut EDAU to iestāžu sarakstā, kuras saņem ierosinātās regulas 27. panta 3. punktā minētos dokumentus.

Brisele, 2009. gada 7. decembrī

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Skat. COM(2009) 293 galīgo redakciju un COM(2009) 294 galīgo redakciju.

3

(4)  Skat. COM(2009) 292 galīgo redakciju.

4

(5)  Skat. SEC(2009) 836 galīgo redakciju un SEC(2009) 837 galīgo redakciju.

5

(6)  Skat. 15. pantu Regulai (EK) Nr. 1987/2006 par IS II (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.), 26. pantu Regulai (EK) Nr. 767/2008 par VIS (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.) un 13. pantu Padomes Regulai (EK) Nr. 2725/2000 (OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.).

6

(7)  Skat. Parlamenta 2007. gada 7. jūnija normatīvai rezolūcijai pievienoto kopīgo 2007. gada 7. jūnija deklarāciju par ierosināto VIS regulu.

7

(8)  Skat. ierosinātās regulas 5. apsvērumu.

8

(9)  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp. un OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.

9

(10)  Ja tad, kad būs pieņemts ierosinātais Padomes lēmums par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola lūgumiem tiesībaizsardzībā, lai datus salīdzinātu ar Eurodac datiem (skat. COM(2009) 344 galīgo variantu), Eiropolam būs dota piekļuve Eurodac, droši vien Eiropols būs tiesīgs uz to pašu arī Eurodac darbības jomā. Ierosinātā Padomes lēmuma sakarā skat. kritisko EDAU 2009. gada 7. oktobra atzinumu, kas ir pieejams internetā http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-10-07_Access_Eurodac_EN.pdf

10

Eurodac

Eurodac

Eurodac

(11)  Tā dēvētajā titāna dioksīda spriedumā Tiesa par īpaši nozīmīgu atzina Eiropas Parlamenta iesaisti lēmumu pieņemšanā, skat. Tiesas 1991. gada 11. jūnija spriedumu lietā C-300/89, Komisija/Padome, Recueil, 1991, I-2867. lpp., 20. punkts.

11

Komisija/Padome, Recueil

(12)  Skat. efektivitātes ekspertīzes 32. lpp.

12

(13)  Šajā jautājumā skat. 10. zemsvītras piezīmē minēto EDAU 2009. gada 7. oktobra atzinumu.

13

(14)  Skat. 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 45/2001.

14

(15)  Prīmes sistēmas sakarā skat. Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumus 2008/615/TI un 2008/616/TI par tādas pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, kas ir saistīta ar terorisma un pārrobežu noziedzības apkarošanu (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp. un OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.), un EDAU 2007. gada 4. aprīļa (OV C 169, 21.7.2007., 2. lpp.) un 2007. gada 19. decembra (OV C 89, 10.4.2008., 1. lpp.) atzinumu. Savukārt sakarā ar ECRIS – skat. Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/316/TI par Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) izveidi (OV L 93, 7.4.2009., 33. lpp.) un EDAU 2008. gada 16. septembra atzinumu (OV C 42, 20.2.2009, 1. lpp).

15

ECRIS

ECRIS

(16)  EDAU 2006. gada 10. marta piebildes var lasīt internetā: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2006/06-03-10_Interoperability_EN.pdf

16

(17)  COM(2008) 135 galīgā redakcija, 5. lpp.

17

(18)  EDAU 2005. gada 28. novembra nostājas dokuments ir pieejams internetā: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PositionP/05-11-28_DPO_paper_EN.pdf

18

(19)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

19

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/21

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 70/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.1.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 672/08 |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | Attiki |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Restructuring aid to Kalofolias S.A. |
| Juridiskais pamats | Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης». |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 7,1 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Plašsaziņas līdzekļi, Ražojošā rūpniecība, Pasts un telekomunikācijas |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης |
| Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων |
| Νίκης 5-7 |
| 101 80 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.1.2010.

Atbalsts Nr.

N 672/08

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

Attiki

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Restructuring aid to Kalofolias S.A.

Juridiskais pamats

Νόμος 3299/2004, όπως τροποποιήθηκε και ισχύει. Ο νόμος έχει ήδη καταχωρηθεί, με βάση τον κανονισμό 1828/2006, ως καθεστώς περιφερειακών ενισχύσεων με στοιχεία XR 86/2007 «Κίνητρα για ιδιωτικές επενδύσεις με σκοπό την προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης και της περιφερειακής σύγκλισης».

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 7,1 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2012.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi, Ražojošā rūpniecība, Pasts un telekomunikācijas

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών, Γενική Γραμματεία Επενδύσεων και Ανάπτυξης

Γενική Διεύθυνση Ιδιωτικών Επενδύσεων

Νίκης 5-7

101 80 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.12.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 296/09 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Biberach |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Staatliche Beihilfe N 296/2009 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Juridiskais pamats | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta veids | Atmaksājama dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 14,69 milj |
| Atbalsta intensitāte | 25 % |
| Atbalsta ilgums | 2009.–2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.12.2009.

Atbalsts Nr.

N 296/09

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Biberach

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Staatliche Beihilfe N 296/2009 — F2F; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Juridiskais pamats

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta veids

Atmaksājama dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 14,69 milj

Atbalsta intensitāte

25 %

Atbalsta ilgums

2009.–2013.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.12.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 297/09 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Biberach |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH |
| Juridiskais pamats | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen |
| Pasākuma forma | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta veids | Atmaksājama dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 10,93 milj |
| Atbalsta intensitāte | 25 % |
| Atbalsta ilgums | 2009.–2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.12.2009.

Atbalsts Nr.

N 297/09

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Biberach

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Staatliche Beihilfe N 297/09 — Airducts; FuE-Einzelbeihilfe im Bereich der Luftfahrt zugunsten der Diehl Aircabin GmbH

Juridiskais pamats

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2009: Kapitel 0902; Titel 66292 — 634: Ausgaben zur Absicherung des Ausfallrisikos im Zusammenhang mit Darlehen zur Finanzierung der anteiligen Entwicklungskosten ziviler Luftfahrzeuge; Gesetz über die Kreditanstalt für Wiederaufbau in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Juni 1969 (BGBl. I S. 573), zuletzt geändert durch Artikel 173 der Verordnung vom 31. Oktober 2006 (BGBl. I S. 2407); Bekanntmachung über die Möglichkeit einer anteiligen Finanzierung der Entwicklungskosten von Projekten beteiligter Unternehmen der Ausrüstungsindustrie am Programm A350XWB und an anderen künftigen zivilen Flugzeugprogrammen

Pasākuma forma

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta veids

Atmaksājama dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 10,93 milj

Atbalsta intensitāte

25 %

Atbalsta ilgums

2009.–2013.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 608/09 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06) |
| Juridiskais pamats | Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 60 milj |
| Atbalsta intensitāte | 20 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2010.–31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Plašsaziņas līdzekļi |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts |
| Große Präsidentenstraße 9 |
| 10178 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2009.

Atbalsts Nr.

N 608/09

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

State aid N 608/09 — Germany — Prolongation of Deutscher Filmförderfonds (N 695/06)

Juridiskais pamats

Richtlinie des Deutschen Filmförderungsfonds, Bundeshaushaltsgesetz und Bundeshaushaltsordnung

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 60 milj

Atbalsta intensitāte

20 %

Atbalsta ilgums

1.1.2010.–31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Filmförderungsanstalt, Bundesanstalt des öffentlichen Rechts

Große Präsidentenstraße 9

10178 Berlin

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.2.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 683/09 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Programa Emprendedores en red |
| Juridiskais pamats | Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

  Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Riska kapitāls |
| Atbalsta veids | Riska kapitāla nodrošināšana |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 35 milj.
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 35 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Datori un ar tiem saistītas darbības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Red.es |
| Plaza Manuel Gomez Moreno s/n |
| 28020 Madrid |
| ESPAÑA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.2.2010.

Atbalsts Nr.

N 683/09

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Programa Emprendedores en red

Juridiskais pamats

Borrador de la Orden Modificada que modifica el ORDEN ITC/2544/2009, de 11 de septiembre 2009 por la que se aprueba la normativa reguladora de los créditos para la puesta en marcha del programa «Emprendedores en red» — BOE, 24.9.2009, núm. 231

Convenio entre la Secretaría de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información y Red.es para la puesta en marcha del Programa Emprendedores en red

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Riska kapitāls

Atbalsta veids

Riska kapitāla nodrošināšana

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 35 milj.

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 35 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Datori un ar tiem saistītas darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Red.es

Plaza Manuel Gomez Moreno s/n

28020 Madrid

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/26

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5732 – Hewlett-Packard/3COM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 70/04

Komisija 2010. gada 12. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5732. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5732. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU, STRUKTŪRU, BIROJU UN AĢENTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/27

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 18. marts

2010/C 70/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3660 |
| JPY | Japānas jena | 123,33 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4407 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89400 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,7243 |
| CHF | Šveices franks | 1,4474 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9990 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,284 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 261,92 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7081 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8730 |
| RON | Rumānijas leja | 4,0776 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0815 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4821 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3801 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,6010 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9066 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9040 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 548,87 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,9820 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,3245 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2580 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 483,42 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5141 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,416 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,9500 |
| THB | Taizemes bāts | 44,108 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4278 |
| MXN | Meksikas peso | 17,0286 |
| INR | Indijas rūpija | 62,0920 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3660

JPY

Japānas jena

123,33

DKK

Dānijas krona

7,4407

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89400

SEK

Zviedrijas krona

9,7243

CHF

Šveices franks

1,4474

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9990

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,284

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

261,92

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7081

PLN

Polijas zlots

3,8730

RON

Rumānijas leja

4,0776

TRY

Turcijas lira

2,0815

AUD

Austrālijas dolārs

1,4821

CAD

Kanādas dolārs

1,3801

HKD

Hongkongas dolārs

10,6010

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9066

SGD

Singapūras dolārs

1,9040

KRW

Dienvidkorejas vona

1 548,87

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,9820

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,3245

HRK

Horvātijas kuna

7,2580

IDR

Indonēzijas rūpija

12 483,42

MYR

Malaizijas ringits

4,5141

PHP

Filipīnu peso

62,416

RUB

Krievijas rublis

39,9500

THB

Taizemes bāts

44,108

BRL

Brazīlijas reāls

2,4278

MXN

Meksikas peso

17,0286

INR

Indijas rūpija

62,0920

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/28

---

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2010/C 70/06

1.   Kā paredzēts 11. panta 2. punktā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, Eiropas Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā datumā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk noteikto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Šajā pieprasījumā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums, iespējams, turpināsies vai atsāksies.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus vai izteikt piezīmes saistībā ar tiem.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam (H-1. nodaļai) N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË
   (2) jebkurā laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņa beigu datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Velosipēdi un dažas velosipēdu daļas | Ķīnas Tautas Republika,
  Vjetnama | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1524/2000 (OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.) un kura ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 attiecināta uz velosipēdu daļām (OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.) | 15.7.2010. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņa beigu datums

Velosipēdi un dažas velosipēdu daļas

Ķīnas Tautas Republika,

Vjetnama

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1524/2000 (OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (OV L 183, 14.7.2005., 1. lpp.) un kura ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 attiecināta uz velosipēdu daļām (OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp.)

15.7.2010.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Fakss +32 22956505.

---

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/29

---

Paziņojums par dažu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2010/C 70/07

1.   Kā paredzēts 11. panta 2. punktā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), Eiropas Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk noteikto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Šajā pieprasījumā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus vai izteikt piezīmes par tiem.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam (H-1. nodaļai) N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË
   (2) jebkurā laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņa beigu datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas | Ķīnas Tautas Republika,
  Taizeme | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1174/2005 (OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.) un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 499/2009 (OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.) attiecina uz importu, kas nosūtīts no Taizemes | 22.7.2010. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētājvalsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņa beigu datums

Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas

Ķīnas Tautas Republika,

Taizeme

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1174/2005 (OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.) un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 499/2009 (OV L 151, 16.6.2009., 1. lpp.) attiecina uz importu, kas nosūtīts no Taizemes

22.7.2010.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Fakss +32 22956505.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/30

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 70/08

| 1. | Komisija 2010. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Brakes Group (Apvienotā Karaliste) (ko kontrolē Bain Capital Investors), minētās EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Menigo Food services AB (Zviedrija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 12. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Brakes Group (Apvienotā Karaliste) (ko kontrolē Bain Capital Investors), minētās EK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Menigo Food services AB (Zviedrija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas darbojas visā pasaulē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas darbojas visā pasaulē,

| — | Brakes group: pakalpojumi ēdināšanas nozarē Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Francijā, |
| --- | --- |

—

Brakes group: pakalpojumi ēdināšanas nozarē Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Francijā,

| — | Menigo Foodservice AB: pakalpojumi ēdināšanas nozarē Zviedrijā un Dānijā. |
| --- | --- |

—

Menigo Foodservice AB: pakalpojumi ēdināšanas nozarē Zviedrijā un Dānijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5835 – Cucina/Brakes/Menigo uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/31

---

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 70/09

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu

“AGNELLO DI SARDEGNA”

EK Nr.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | | Produkta apraksts |
| — |  | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | | Izcelsmes apliecinājums |
| — | | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — | | Marķējums |
| — |  | Valsts prasības |
| — | | Citur – Jaunas atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūru |

—



Produkta nosaukums

—

Image

Produkta apraksts

—



Ģeogrāfiskais apgabals

—

Image

Izcelsmes apliecinājums

—

Image

Ražošanas metode

—



Saikne

—

Image

Marķējums

—



Valsts prasības

—

Image

Citur – Jaunas atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūru

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — | | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

Image

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

3.1.   Produkta apraksts:

| — | Pašreiz spēkā esošās specifikācijas 4. pantā svītrota tabula ar “Agnello di Sardegna” gaļas fizikāli ķīmisko īpašību rādītājiem un izdalīti 3 nozīmīgi parametri. Faktiski tabulā ietvertie elementi saskaņā ar Sasāri [Sassari] universitātes pētījumu ir attiecināmi arī uz citu sugu dzīvnieku gaļu (piem., cūkas vai liellopu), tādēļ tos nevar izmantot ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētā produkta raksturošanai, turpretim jaunajā specifikācijā iekļautie parametri raksturo “Agnello di Sardegna” specifiskās īpašības. Šā grozījumu pieteikuma mērķis ir gan pārbaudīt gaļas kvalitātes rādītājus, nosakot pH vērtības, gan arī novērst nevajadzīgas analīzes, kurās nosaka faktiski “neraksturojošas” īpašības, saglabājot divus rādītājus, kas liecina par produkta kvalitāti, – proteīdus un lipīdus. |
| --- | --- |

—

Pašreiz spēkā esošās specifikācijas 4. pantā svītrota tabula ar “Agnello di Sardegna” gaļas fizikāli ķīmisko īpašību rādītājiem un izdalīti 3 nozīmīgi parametri. Faktiski tabulā ietvertie elementi saskaņā ar Sasāri [Sassari] universitātes pētījumu ir attiecināmi arī uz citu sugu dzīvnieku gaļu (piem., cūkas vai liellopu), tādēļ tos nevar izmantot ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētā produkta raksturošanai, turpretim jaunajā specifikācijā iekļautie parametri raksturo “Agnello di Sardegna” specifiskās īpašības. Šā grozījumu pieteikuma mērķis ir gan pārbaudīt gaļas kvalitātes rādītājus, nosakot pH vērtības, gan arī novērst nevajadzīgas analīzes, kurās nosaka faktiski “neraksturojošas” īpašības, saglabājot divus rādītājus, kas liecina par produkta kvalitāti, – proteīdus un lipīdus.

3.2.   Ražošanas metode:

| — | Patlaban spēkā esošās specifikācijas 3. panta 2. punktā attiecībā uz dzīvnieku turēšanas apstākļiem vārdu “jābūt” aizstāj ar vārdkopu “var būt”, tādējādi precizējot, ka ziemas naktīs jēri nav obligāti jātur kūtīs. Tas izskaidrojams ar to, ka Sardīnijā maigas ziemas nav reta parādība, un tāpēc jēri naktīs nav jātur zem jumta. |
| --- | --- |

—

Patlaban spēkā esošās specifikācijas 3. panta 2. punktā attiecībā uz dzīvnieku turēšanas apstākļiem vārdu “jābūt” aizstāj ar vārdkopu “var būt”, tādējādi precizējot, ka ziemas naktīs jēri nav obligāti jātur kūtīs. Tas izskaidrojams ar to, ka Sardīnijā maigas ziemas nav reta parādība, un tāpēc jēri naktīs nav jātur zem jumta.

| — | Specifikācijas 3. panta 5. punktā grozījumi izdarīti attiecībā uz ganāmpulka vienību identifikāciju, ņemot vērā, ka līdztekus manuālajiem paņēmieniem, kas paredzēti pašreizējā specifikācijā, izmantojamas arī optiskās vai elektroniskās sistēmas, lai identifikācijas sistēmu pielāgotu Kopienas un valsts tiesiskā regulējuma attīstībai ganāmpulka uzskaites jomā. Ar Padomes 2003. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 21/2004, ko Itālija transponēja 2005. gadā, nosaka specifiskākas un stingrākas normas aitu un kazu identifikācijas un uzskaites ziņā, grozot Direktīvu 92/102/EEK. |
| --- | --- |

—

Specifikācijas 3. panta 5. punktā grozījumi izdarīti attiecībā uz ganāmpulka vienību identifikāciju, ņemot vērā, ka līdztekus manuālajiem paņēmieniem, kas paredzēti pašreizējā specifikācijā, izmantojamas arī optiskās vai elektroniskās sistēmas, lai identifikācijas sistēmu pielāgotu Kopienas un valsts tiesiskā regulējuma attīstībai ganāmpulka uzskaites jomā. Ar Padomes 2003. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 21/2004, ko Itālija transponēja 2005. gadā, nosaka specifiskākas un stingrākas normas aitu un kazu identifikācijas un uzskaites ziņā, grozot Direktīvu 92/102/EEK.

| — | Specifikācijas 3. panta a) punktā iekļauts Sardīnijas “piena” jēru minimālais svars (5 kg), kas pašreizējā specifikācijā nav paredzēts; tajā noteikts tikai maksimālais svars. Norāde par minimālo svaru iekļauta, lai nepieļautu, ka jērus nokauj pārāk jaunus un ar nepilnīgi izveidojušos ķermeni, kuru gaļai nepiemīt specifikācijā paredzētās īpašības. Prasība ievērot minimālo 5 kg svaru garantē, ka jēri ir sasnieguši attiecīgu vecumu (aptuveni 30 dienas), un līdz ar to dzīvnieku fiziskā attīstība ir tāda, ka to muskuļaudi, tauki un gaļas krāsa atbilst aizsargātā produkta ražošanai, kuru apzīmē ar AĢIN “Agnello di Sardegna”. |
| --- | --- |

—

Specifikācijas 3. panta a) punktā iekļauts Sardīnijas “piena” jēru minimālais svars (5 kg), kas pašreizējā specifikācijā nav paredzēts; tajā noteikts tikai maksimālais svars. Norāde par minimālo svaru iekļauta, lai nepieļautu, ka jērus nokauj pārāk jaunus un ar nepilnīgi izveidojušos ķermeni, kuru gaļai nepiemīt specifikācijā paredzētās īpašības. Prasība ievērot minimālo 5 kg svaru garantē, ka jēri ir sasnieguši attiecīgu vecumu (aptuveni 30 dienas), un līdz ar to dzīvnieku fiziskā attīstība ir tāda, ka to muskuļaudi, tauki un gaļas krāsa atbilst aizsargātā produkta ražošanai, kuru apzīmē ar AĢIN “Agnello di Sardegna”.

| — | Turpat 3. pantā visiem trim jēru veidiem – “da latte” (“piena jērs”), “leggero” (“vieglais jērs”) un “da taglio” (“izcirtņu (sadalei izcirtņos paredzēts) jērs”) – ieviesta norāde attiecībā uz svaru, kādam jābūt “atdzesētam liemenim bez ādas, bet ar galvu un iekšām”; pašreizējā specifikācijā tas nav norādīts. |
| --- | --- |

—

Turpat 3. pantā visiem trim jēru veidiem – “da latte” (“piena jērs”), “leggero” (“vieglais jērs”) un “da taglio” (“izcirtņu (sadalei izcirtņos paredzēts) jērs”) – ieviesta norāde attiecībā uz svaru, kādam jābūt “atdzesētam liemenim bez ādas, bet ar galvu un iekšām”; pašreizējā specifikācijā tas nav norādīts.

| — | No 3. panta svītrota norāde “tīrasiņu dzīvnieki/izaudzēti bez krustošanas”, kas bija iekļauta a), b) un c) apakšpunkta pirmajā daļā. Šīs “definīcijas” interpretācija patlaban sniegta 1999. gada 3. augusta likumā Nr. 280, kurā par aitu sugas tīrasiņu vaislinieku uzskata “dzīvnieku, kurš ierakstīts ciltsgrāmatā vai kuru var tajā ierakstīt un kura vecāki pirmajā un otrajā pakāpē ierakstīti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā”. Šāda prasība faktiski nav īstenojama Sardīnijas ganāmpulka atražošanas sistēmas īpatnību dēļ: Sardīnijas aitu populāciju, kas pārsniedz trīs miljonus vienību, veido tikai īpatņi, kas pieder pie Sardīnijas aitu šķirnes. Taču Sardīnijā, tāpat kā pārējā Itālijā, ciltsgrāmatā ieraksta vien ļoti ierobežotu daudzumu dzīvnieku (svarīgākajām šķirnēm – no 3 līdz 5 %), jo ar ciltsgrāmatu iecerēts panākt šķirnes ģenētisko uzlabojumu, un tāpēc ciltsgrāmatā ieraksta reproduktīvos īpatņus, bet neieraksta kaušanai paredzētos dzīvniekus, pie kuriem pieder Sardīnijas šķirnes aitas. |
| --- | --- |

—

No 3. panta svītrota norāde “tīrasiņu dzīvnieki/izaudzēti bez krustošanas”, kas bija iekļauta a), b) un c) apakšpunkta pirmajā daļā. Šīs “definīcijas” interpretācija patlaban sniegta 1999. gada 3. augusta likumā Nr. 280, kurā par aitu sugas tīrasiņu vaislinieku uzskata “dzīvnieku, kurš ierakstīts ciltsgrāmatā vai kuru var tajā ierakstīt un kura vecāki pirmajā un otrajā pakāpē ierakstīti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā”. Šāda prasība faktiski nav īstenojama Sardīnijas ganāmpulka atražošanas sistēmas īpatnību dēļ: Sardīnijas aitu populāciju, kas pārsniedz trīs miljonus vienību, veido tikai īpatņi, kas pieder pie Sardīnijas aitu šķirnes. Taču Sardīnijā, tāpat kā pārējā Itālijā, ciltsgrāmatā ieraksta vien ļoti ierobežotu daudzumu dzīvnieku (svarīgākajām šķirnēm – no 3 līdz 5 %), jo ar ciltsgrāmatu iecerēts panākt šķirnes ģenētisko uzlabojumu, un tāpēc ciltsgrāmatā ieraksta reproduktīvos īpatņus, bet neieraksta kaušanai paredzētos dzīvniekus, pie kuriem pieder Sardīnijas šķirnes aitas.

| — | Visbeidzot, lai uzsvērtu mātes piena nozīmi jēru barošanā, 3. panta b) un c) punktā attiecībā uz dzīvnieku ēdināšanu iekļauta vārdkopa “ar mātes pienu, ko papildina ar (...)”. No produkta specifikācijas pašreizējā teksta var secināt, ka “vieglos jērus” (7–10 kg) un “izcirtņu jērus” (10–13 kg) nebaro ar mātes pienu, bet vienīgi ar dabīgo svaigo un/vai žāvēto barību. Taču ir acīmredzami, ka pirmajā augšanas posmā (30–35 dienas) jērus baro galvenokārt ar mātes pienu, bet otrajā posmā tiem izēdina arī dabīgo barību, lopbarību un svaigus vai žāvētus graudaugus – iesākumā tikai reizumis un kā piedevu, bet vēlāk pakāpeniski šo devu palielinot. Tādējādi norādes “ar mātes pienu, ko papildina ar (...)” iekļaušana specifikācijā iecerēta kā precizējums, lai novērstu iespēju tekstu saprast dažādi. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, lai uzsvērtu mātes piena nozīmi jēru barošanā, 3. panta b) un c) punktā attiecībā uz dzīvnieku ēdināšanu iekļauta vārdkopa “ar mātes pienu, ko papildina ar (...)”. No produkta specifikācijas pašreizējā teksta var secināt, ka “vieglos jērus” (7–10 kg) un “izcirtņu jērus” (10–13 kg) nebaro ar mātes pienu, bet vienīgi ar dabīgo svaigo un/vai žāvēto barību. Taču ir acīmredzami, ka pirmajā augšanas posmā (30–35 dienas) jērus baro galvenokārt ar mātes pienu, bet otrajā posmā tiem izēdina arī dabīgo barību, lopbarību un svaigus vai žāvētus graudaugus – iesākumā tikai reizumis un kā piedevu, bet vēlāk pakāpeniski šo devu palielinot. Tādējādi norādes “ar mātes pienu, ko papildina ar (...)” iekļaušana specifikācijā iecerēta kā precizējums, lai novērstu iespēju tekstu saprast dažādi.

3.3.   Marķējums:

| — | Specifikācijas 6. pantā iekļauts precizējums attiecībā uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā minēto liemeņu izciršanu, pievienojot vārdus “vesels vai sadalīts gabalos”. |
| --- | --- |

—

Specifikācijas 6. pantā iekļauts precizējums attiecībā uz 3. punkta a) un b) apakšpunktā minēto liemeņu izciršanu, pievienojot vārdus “vesels vai sadalīts gabalos”.

| — | Tāpat 6. pantā iekļauti divi jauni izcirtņu veidi: “pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa” un “jaukti gabali”; tie ir Sardīnijas gaļas ražošanas tradīcijas tipiskāko liemeņu sadales gabalu nosaukumi un tāpēc pievienoti specifikācijā jau paredzētajiem rūpnieciskās liemeņu sadales gabalu nosaukumiem. Daži liemeņa sadales gabali (pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa) ir īpaši raksturīgi jēram, kuru patērētājs gandrīz vai pēc analoģijas uzskata par “mazo jēru”, kas krasi atšķiras no gaļas jēriem, kuru svars ir ievērojami lielāks un kurus piedāvā citos tirgos. |
| --- | --- |

—

Tāpat 6. pantā iekļauti divi jauni izcirtņu veidi: “pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa” un “jaukti gabali”; tie ir Sardīnijas gaļas ražošanas tradīcijas tipiskāko liemeņu sadales gabalu nosaukumi un tāpēc pievienoti specifikācijā jau paredzētajiem rūpnieciskās liemeņu sadales gabalu nosaukumiem. Daži liemeņa sadales gabali (pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa) ir īpaši raksturīgi jēram, kuru patērētājs gandrīz vai pēc analoģijas uzskata par “mazo jēru”, kas krasi atšķiras no gaļas jēriem, kuru svars ir ievērojami lielāks un kurus piedāvā citos tirgos.

| — | Specifikācijas 8. pantā ievietots īss logotipa apraksts, kā arī paša logotipa attēls, kas agrāk ietilpa pielikumā. |
| --- | --- |

—

Specifikācijas 8. pantā ievietots īss logotipa apraksts, kā arī paša logotipa attēls, kas agrāk ietilpa pielikumā.

Ievietojot logotipu, 8. panta 3. punktā minētā norāde “iespējamais” aizstāta ar noteikto artikulu “il”.

3.4.   Izcelsmes apliecinājums:

| — | Tā kā specifikācijā nebija atsauces uz izcelsmes apliecinājumu, atzīts par lietderīgu esošajai specifikācijai pievienot 9. pantu un iekļaut tajā tieši “izcelsmes apliecinājumu”. |
| --- | --- |

—

Tā kā specifikācijā nebija atsauces uz izcelsmes apliecinājumu, atzīts par lietderīgu esošajai specifikācijai pievienot 9. pantu un iekļaut tajā tieši “izcelsmes apliecinājumu”.

| — | Visbeidzot, atjaunotas atsauces uz tiesisko regulējumu, grozot 7. pantu “Pārbaudes” un atsaucoties uz Regulu (EK) Nr. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Visbeidzot, atjaunotas atsauces uz tiesisko regulējumu, grozot 7. pantu “Pārbaudes” un atsaucoties uz Regulu (EK) Nr. 510/2006.

Šis atjauninājums ievietots 4. panta pirmajā daļā.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“AGNELLO DI SARDEGNA”

EK Nr.: IT-PGI-0105-0097-08.04.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Agnello di Sardegna”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids (kā III pielikumā):

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Piedāvājot tirdzniecībā, ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētajam produktam raksturīgs šāds ārējais izskats: gaļa balta, muskuļšķiedras smalkas, konsistence kompakta, taču vārot gaļa kļūst mīksta un tajā saskatāms nelielā daudzumā esošais cauraugušais speķis; muskuļaudu masa neliela un labi līdzsvarota attiecībā pret kaulu daudzumu.

Pēc organoleptiskajām īpašībām gaļa ir raksturīgi mīksta, sulīga, ar izsmalcinātu aromātu un īpašo smaržu, kas piemīt svaigai jauna dzīvnieka gaļai.

Turklāt gaļai jābūt ar šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām:

| pH | lielāks par 6 |
| --- | --- |
| proteīni (neapstrādātam produktam) | no 13 līdz 20 % |
| ar ēteri ekstrahējamās vielas (neapstrādātam produktam) | mazāk nekā 3 % |

pH

lielāks par 6

proteīni (neapstrādātam produktam)

no 13 līdz 20 %

ar ēteri ekstrahējamās vielas (neapstrādātam produktam)

mazāk nekā 3 %

Ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētais produkts ir tādu jēru gaļa, kuri dzimuši un audzēti Sardīnijā, kuru mātes pieder pie Sardīnijas šķirnes aitām vai šo aitu pirmās paaudzes krustojumiem ar Île-de-France un Berrichon-du-Cher šķirnes gaļas aitām vai citu gaļas ieguves audzēšanas virzienā labi izkoptu un pārbaudītu šķirņu aitām.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

“Piena jērus” (5–7 kg dzīvsvarā) drīkst barot tikai ar mātes pienu (dabīgā zīdīšana), bet “vieglos jērus” (7–10 kg) un “izcirtņu jērus” (10–13 kg) – mātes pienu papildinot ar žāvētu un/vai svaigu dabīgu barību (lopbarību un graudaugiem) un/vai ar Sardīnijas salai raksturīgās dzīvotnes sugu savvaļas augiem.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi drīkst attiecināt vienīgi uz jēriem, kas dzimuši, audzēti un nokauti Sardīnijā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

“Agnello di Sardegna” liemeņu izcirtņu sagatavošana un iepakošana jāveic reģiona ietvaros.

Pārdodot veselus jēru liemeņus, ražošanas apgabalā principā nav noteikts īpašs iepakojums – liemeņus var realizēt veselus, ievērojot spēkā esošos sanitāri higiēniskos noteikumus un to transportēšanai izmantojot piemērotus refrižeratorus.

Ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmēto produktu var piedāvāt tirdzniecībā veselu un/vai sadalītu šādās daļās:

| a) | Sardīnijas “piena jērs” (5–7 kg):






  1) | vesels liemenis; |
| --- | --- | --- |

a)

Sardīnijas “piena jērs” (5–7 kg):

1)

vesels liemenis;

| 2) | pusliemenis: iegūst, ar sagitālu [garenisku] griezumu sadalot liemeni divās simetriskās daļās; |
| --- | --- |

2)

pusliemenis: iegūst, ar sagitālu [garenisku] griezumu sadalot liemeni divās simetriskās daļās;

| 3) | priekšējā vai pakaļējā ceturtdaļa (vesela vai sadalīta gabalos); |
| --- | --- |

3)

priekšējā vai pakaļējā ceturtdaļa (vesela vai sadalīta gabalos);

| 4) | galva un iekšas; |
| --- | --- |

4)

galva un iekšas;

| 5) | pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa (veselas liemeņa daļas vai sadalītas gabalos); |
| --- | --- |

5)

pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa (veselas liemeņa daļas vai sadalītas gabalos);

| 6) | jauktu daļu iepakojums (iepakojuma sastāvs jaukts, un to veido iepriekš uzskaitītās jēra ķermeņa daļas); |
| --- | --- |

6)

jauktu daļu iepakojums (iepakojuma sastāvs jaukts, un to veido iepriekš uzskaitītās jēra ķermeņa daļas);

| b) | Sardīnijas “vieglais jērs” (7–10 kg) un Sardīnijas “izcirtņu jērs” (10–13 kg):






  1) | vesels liemenis; |
| --- | --- | --- |

b)

Sardīnijas “vieglais jērs” (7–10 kg) un Sardīnijas “izcirtņu jērs” (10–13 kg):

1)

vesels liemenis;

| 2) | pusliemenis: iegūst, ar sagitālu griezumu sadalot liemeni divās simetriskās daļās; |
| --- | --- |

2)

pusliemenis: iegūst, ar sagitālu griezumu sadalot liemeni divās simetriskās daļās;

| 3) | priekšējā vai pakaļējā ceturtdaļa (vesela vai sadalīta gabalos); |
| --- | --- |

3)

priekšējā vai pakaļējā ceturtdaļa (vesela vai sadalīta gabalos);

| 4) | galva un iekšas; |
| --- | --- |

4)

galva un iekšas;

| 5) | “bikses”: abas ciskas – veselas –, ieskaitot astes sakni (labo un kreiso daļu); |
| --- | --- |

5)

“bikses”: abas ciskas – veselas –, ieskaitot astes sakni (labo un kreiso daļu);

| 6) | “angļu sedli”: mugurējās daļas augšpuse, ieskaitot divas pēdējās ribas un vēdersienas; |
| --- | --- |

6)

“angļu sedli”: mugurējās daļas augšpuse, ieskaitot divas pēdējās ribas un vēdersienas;

| 7) | sānu daļa: tajā ietilpst arī augšējā pakaļējā muguras daļa; |
| --- | --- |

7)

sānu daļa: tajā ietilpst arī augšējā pakaļējā muguras daļa;

| 8) | krusti: tajos ietilpst arī abu pušu filejas daļa; |
| --- | --- |

8)

krusti: tajos ietilpst arī abu pušu filejas daļa;

| 9) | īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas: tajās ietilpst pleci, garās ribas, kakls un priekšējās daļas īsās ribas; |
| --- | --- |

9)

īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas: tajās ietilpst pleci, garās ribas, kakls un priekšējās daļas īsās ribas;

| 10) | skausta daļa: abas pleca daļas, kas nav atdalītas no kakla; |
| --- | --- |

10)

skausta daļa: abas pleca daļas, kas nav atdalītas no kakla;

| 11) | gurns: kāja, gurns, gūžas un krustu apvidus, kā arī “jostas” vietas pakaļējā daļa; |
| --- | --- |

11)

gurns: kāja, gurns, gūžas un krustu apvidus, kā arī “jostas” vietas pakaļējā daļa;

| 12) | gurns bez astes gabala: gūžas un krustu apvidus pakaļējie locekļi, kā arī “jostas” vietas pakaļējā daļa; |
| --- | --- |

12)

gurns bez astes gabala: gūžas un krustu apvidus pakaļējie locekļi, kā arī “jostas” vietas pakaļējā daļa;

citi izcirtņi:

| 13) | pakaļdaļa: gūžas un krustu apvidus ar pakaļējās daļas pēdējo skriemeli vai bez tā; |
| --- | --- |

13)

pakaļdaļa: gūžas un krustu apvidus ar pakaļējās daļas pēdējo skriemeli vai bez tā;

| 14) | fileja: pakaļējā daļa; |
| --- | --- |

14)

fileja: pakaļējā daļa;

| 15) | “slēgtā” sānu daļa: mugurdaļas priekšpuse ar pirmo un otro ribu pāri; |
| --- | --- |

15)

“slēgtā” sānu daļa: mugurdaļas priekšpuse ar pirmo un otro ribu pāri;

| 16) | “vaļējā” sānu daļa: priekšdaļa ar pirmajiem pieciem skriemeļiem; |
| --- | --- |

16)

“vaļējā” sānu daļa: priekšdaļa ar pirmajiem pieciem skriemeļiem;

| 17) | plecu daļa: vesela; |
| --- | --- |

17)

plecu daļa: vesela;

| 18) | skausts: kakla apvidus; |
| --- | --- |

18)

skausts: kakla apvidus;

| 19) | īsās ribas: ietilpst arī apakšējais krūšu apvidus; |
| --- | --- |

19)

īsās ribas: ietilpst arī apakšējais krūšu apvidus;

| 20) | pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa (veselas ķermeņa daļas vai sadalītas gabalos); |
| --- | --- |

20)

pleca daļa, gurna daļa, sānu daļa (veselas ķermeņa daļas vai sadalītas gabalos);

| 21) | jauktu daļu iepakojums (iepakojuma sastāvs jaukts, un to veido iepriekš uzskaitītās jēra ķermeņa daļas). |
| --- | --- |

21)

jauktu daļu iepakojums (iepakojuma sastāvs jaukts, un to veido iepriekš uzskaitītās jēra ķermeņa daļas).

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmēto produktu tirdzniecībā jārealizē veselu un/vai sadalītu gabalos un iepakotu pa veseliem un/vai sadalītiem liemeņiem ar norādi I.G.P. [AĢIN] vai ar piestiprinātām etiķetēm, uz kurām ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem jābūt attiecīgajos normatīvos paredzētajām norādēm.

Uz vakuumiepakojumiem un citu ar likumu atļautu veidu iepakojumiem jānorāda:

| a) | I.G.P. “Agnello di Sardegna” un logotips; |
| --- | --- |

a)

I.G.P. “Agnello di Sardegna” un logotips;

| b) | gaļas veids; |
| --- | --- |

b)

gaļas veids;

| c) | izcirtņa nosaukums. |
| --- | --- |

c)

izcirtņa nosaukums.

Uz aizsargātā produkta logotipa stilizēti atveidota jēriņa galva un priekškāja. Logotipa ārējās kontūras atgādina Sardīnijas salu. Logotipa “Agnello di Sardegna” uzrakstam izmantota Block burtu garnitūra.

Marķējuma un jēriņa kontūras ir Pantone 350 krāsas salikumā (63 % ciānzilā, 90 % dzeltenā un 63 % melnā krāsa); marķējuma fons ir Pantone 5763 krāsas salikumā (14 % ciānzilā, 54 % dzeltenā un 50 % melnā krāsa).

Image

Aizsargātajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts, tostarp arī šādus īpašības vārdus: fine (izsmalcināts), scelto (izmeklēts), selezionato (izlases-), superiore (augstvērtīgs), genuino (autentisks).

Tomēr ir atļauts izmantot tādas patiesībai atbilstošas papildu ģeogrāfiskās norādes kā vēsturiskus ģeogrāfiskos nosaukumus, pašvaldību, īpašumu, ražotņu un uzņēmumu nosaukumus ar atsauci uz jēru audzēšanu, nokaušanu un produkta iepakošanu, ja vien šīm norādēm nav slavinošs vai patērētāju maldinošs raksturs. Minētajām norādēm uz etiķetēm jābūt rakstītām ar burtiem, kuru izmērs nepārsniedz trešo daļu no to burtu izmēra, ar kuriem uzrakstīta norāde I.G.P. (AĢIN).

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Sardīnijas jēru audzēšanas apgabals aptver visu Sardīnijas reģiona teritoriju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Sardīnijas reģions atrodas uz salas, un tajā ir tipisks Vidusjūras klimats ar mitrām un salīdzinoši siltām ziemām un sausām un karstām vasarām.

Uz salas gandrīz visur jūtama jūras ietekme, un tāpēc vidējās temperatūras ir diezgan mērenas: gada vidējā temperatūra ir no 14 °C līdz 18 °C. Lietus lielākoties līst novembrī un decembrī, turpretim jūlijā un augustā lietus nav gandrīz nemaz; gada pārējā laikā nokrišņu sadalījums ir neregulārs. Gada nokrišņu daudzums nav pārāk mazs (vidēji 500–800 mm gadā).

Sardīnijas raksturīgāko klimatisko faktoru vidū īpaša nozīme ir stiprajiem vējiem: lielākoties ziemā, bet arī citos gadalaikos, taču nepastāvīgi, stipri pūš mistrāls – auksts ziemeļrietumu vējš. Savukārt rudens nogalē no Atlantijas okeāna pūš galvenokārt mēreni un mitri vēji, bet pavasara sākumā no Āfrikas – silti un sausi dienvidvēji.

Tā kā Sardīnija ir samērā izolēta sala, kam nav ciešas saiknes ar tai tuvāko apkaimi, un tajā ir neliels iedzīvotāju skaits, tā faktiski vēl šodien saglabājusi oriģinālus dabas elementus, daudzi no kuriem ir ļoti īpaši: bieži vien ainavas izskatās neskartas, skarbas un liecina par neapdzīvotību; atsevišķas vietas ir tik skaistas un tām piemīt tāda burvība, kas reti sastopama Vidusjūras reģionā. Šā iemesla dēļ lielākās Sardīnijas daļas florā saglabājušās ļoti senas augu sugas, kas citur pārveidojušās vai izzudušas. Lielāko daļu salas teritorijas, kurā pārsvarā izplatīta brīvā ganīšana, ļaujot ganāmpulkiem pārvietoties, kas vienmēr ir bijusi tradicionālā ekonomiskā nodarbe, aizņem ganības, ko veido stepei raksturīgas graudzāles vai krūmu puduri. Sugām bagātāka, plašāka un spēcīgāka augu kopa neapšaubāmi ir Vidusjūras makija [mūžzaļu cietlapju krūmājs], kas raksturīgs Sardīnijas ainavai līdz 800 m augstumā virs jūras līmeņa, vietumis veidojot gleznainus mežiņus, kas aug uz tuksnešainiem piekrastes klintājiem. Makija ir tipiska mūžzaļu augu kopa, kurā ietilpst arī lielāki krūmi – tādā gadījumā to sauc par “augsto makiju”, kurā augošie krūmi, ja augsne ir dziļāka un mitrāka sasniedz 4–5 m augstumu –; šo krūmu raksturīgākie pārstāvji ir oleastri [Olea oleaster] jeb savvaļas olīvkoki, mastikas koki [Pistacia lentiscus], ceratonijas [jeb ragkoki], mirtes, lauri, kadiķi, cistusrozes jeb klinšurozes [Cistus ģints]; gar akmeņainajiem strauju upju krastiem nereti stiepjas oleandru biezokņi. Sastopama arī mazāka makija, kur aug 50 cm augsti krūmi un kas plaši pazīstama ar nosaukumu gariga, kurā izplatīti tādi augi kā salvija, rozmarīns, ērikas, timiāns, irbulene; ievērības cienīgas ir arī pundurpalmu audzes.

5.2.   Produkta specifika:

Ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētajam produktam pirmām kārtām raksturīgi nelieli izmēri: pastāv krasa atšķirība starp jēra gaļu, kas paredzēta ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētā produkta ražošanai, un aitas gaļu, kura iegūta no dzīvniekiem ar lielāku dzīvsvaru un ar daudzveidīgu izmantojumu un kurai bieži vien raksturīga izteiktā garša, kas patērētāju vidū ne vienmēr ir iecienīta. Atšķirībā no šādas gaļas, ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētajam produktam vienmēr ir patīkama garša, jo tajā esošie tauki satur tikai nedaudz piesātināto taukskābju, kas savukārt veicina nepiesātināto taukskābju veidošanos (tas saistīts ar jēru barošanu ar mātes pienu brīvajās ganībās), kuras ir vieglāk sagremojamas un piešķir gaļai patīkamu garšu.

Tauku klātbūtne liemeņos ir dabīgs gaļas papildinājums, un lielākā to daļa vārot izkūst, padarot gaļu patīkami maigu un gardu, bet jo īpaši – mīkstāku un sulīgāku. Tādējādi ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētais produkts ir atšķirīgs – gaļa ir mīksta un balta, ļoti aromātiska, izcili labi sagremojama un liesa.

Šī gaļa ir ideāls pārtikas produkts ne tikai garšas īpašību dēļ, bet arī uzturvērtības ziņā, jo tā bagāta ar augstvērtīgiem proteīniem. Šādu īpašību dēļ šī gaļa sevišķi ieteicama to cilvēku diētai, kuriem vajadzīga viegla barība, bet ar augstu enerģētisko vērtību.

Ar AĢIN “Agnello di Sardegna” apzīmētais produkts ir bioloģiski vesels, pilnīgi brīvs no ķīmiskas vai biotiskas izcelsmes piesārņotājiem. Tā kā šie jēri ir ļoti jauni, tos nepiebaro piespiedu veidā, tie necieš no vides radīta stresa un tiem nedod hormonu preparātus, jo tie ganās “zem klajas debess” pilnīgi dabiskā vidē.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Agnello di Sardegna” raksturīgās īpašības cieši saistītas ar izcelsmes teritoriju.

Izteiktā, savvaļas dzīvnieku gaļai raksturīgā garša piemīt tādu jēru gaļai, kuri audzēti brīvās ganībās un ēdināti ar mātes pienu un dabīgu barību. Faktiski Sardīnijas jērus audzē pēc ekstensīvās metodes un saskaņā ar brīvo turēšanu, un līdz ar to pilnīgi dabiskā vidē, kurai raksturīgi plaši, saulaini klajumi, bieži vēji un Sardīnijas klimats.

Aitu turēšana “zem klajas debess” izšķirošā veidā nosaka Sardīnijas jēru barības līdzekļu avotu: “piena jērus” baro tikai ar mātes pienu, bet vēlāk, kad tie paaugas un brīvi seko līdzi mātei ganībās, to uzturu papildina dabīgā barība, zālāji, savvaļas sugu augi un aromātiskie augi, kas raksturīgi salas dzīvotnei. Gadu gaitā Sardīnijas aitas pielāgojušas savu bioloģisko un reproduktīvo ciklu tās vides apstākļiem, kurā tās dzīvo, tāpēc atnešanās notiek galvenokārt rudens nogalē, kas sakrīt ar pirmajiem lietiem un tam sekojošo zaļās augu segas atmodu. Šo iemeslu dēļ Sardīnijas jēru gaļa organoleptisko īpašību ziņā ir sevišķi iecienīta. Turklāt jēru ēdināšana ar mātes pienu ne tikai ietekmē tauku daudzumu, bet arī to kvalitāti. Faktiski ar zīdīšanu uzņemtie tauki nosaka dzīvnieka ķermeņa lipīdu sastāvu visā tā augšanas laikā.

Turklāt turēšana “zem klajas debess” ir ķīla tam, ka dzīvnieki izaug veselīgi, jo tiem ir attīstībai piemērota fiziskā aktivitāte tādā dabas vidē kā Sardīnija, kurai raksturīgi plaši klajumi, lielu rūpniecības objektu trūkums un zema teritorijas apdzīvotība. Sardīnijas teritorijai ir kopēja iezīme, kas piešķir tai reti sastopamu viendabīgumu: tālu pārskatāmi apvāršņi kultūrā audzētu koku trūkuma dēļ, kas nemitīgi atgādina par ganību saimniecības lielo nozīmi. Šāda vides ainava nemaldina: Sardīnija ir ganu sala; ganību saimniecība ir salas nozīmīgākais ienākumu avots, kas tālu pārsniedz visus pārējos. Faktiski 40 % Itālijas aitu ganāmpulku atrodas Sardīnijā, 16 410 aitkopības uzņēmumiem visā salas teritorijā kopumā ir 3 294 044 dzīvnieki.

Tādējādi Sardīnija joprojām ir ganu sala, kāda tā bijusi daudzus gadsimtus. Ganību lopkopība Sardīnijā aizsākusies jau pirms nuragu laikmeta [pirms bronzas laikmeta]: nuragu (nuraghi – nostiprinātas akmens mītnes senajā Sardīnijā) iekšienē atrastas senāko piena apstrādē izmantojamo priekšmetu atliekas. Vēlākajos gadsimtos daudz rakstu liecību ir no romiešu laikmeta. Sardīnijas aitu šķirne iedzīvojusies teritorijā ilgstošā pielāgošanās procesā; šķirne ir izkopta aitkopju gadsimtiem ilgā darba pieredzē un būtībā ir rezultāts, kas panākts ilgstošā cilvēku, teritorijas un dzīvnieku sugu savstarpējā mijiedarbē.

Ganību lopkopju rūpība un saudzība dzīvnieku audzēšanā mūsdienās ir tāda pati kā agrākajos gadsimtos. Un tieši šādā veidā – strādājot tāpat kā agrāk – Sardīnijas aitu šķirnes tīrība un kvalitāte ir saglabājusies pilnīgi nemainīga un neatkārtojama. Kāda bijusi senāk, tāda tā ir arī šodien.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu iesniegšanas procedūru, aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Agnello di Sardegna” atzīšanas pieteikumu 2008. gada 3. janvārī publicējot Itālijas Republikas oficiālā vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 2. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā versija ir pieejama šādā tīmekļa vietnē:

| | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vai |
| --- | --- |

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vai

| | tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12 lpp.

---

Labojumi

| 19.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/39

---

Labojums dokumentā “Valsts atbalsts – Latvijas Republika – Valsts atbalsts C 39/09 (ex N 385/09) – Publiskais finansējums ostas infrastruktūrai Ventspils ostā – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu”

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 62, 2010. gada 13. marts
  )

2010/C 70/10

7. lappusē trešajā daļā adreses

tekstu:

| “European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Transport and Energy |
| Directorate A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22964104” |

“European Commission

Directorate-General for Transport and Energy

Directorate A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22964104”

lasīt šādi:

| “European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242”. |

“European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242”.

---