# Journal officiel C 105/2010

| | ISSN 1725-2431
  doi:10.3000/17252431.C_2010.105.fra |
| --- | --- |
| Journal officiel
  de l'Union européenne | C 105 |
| | |
| Édition de langue française | Communications et informations | 53e année24 avril 2010 |

ISSN 1725-2431

doi:10.3000/17252431.C_2010.105.fra

Journal officiel

de l'Union européenne

C 105

Édition de langue française

Communications et informations

53e année24 avril 2010

---

| Numéro d'information | Sommaire | page |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informations |
| | INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS, ORGANES ET ORGANISMES DE L'UNION EUROPÉENNE |
| | Commission européenne |
| 2010/C 105/01 | Taux de change de l'euro | 1 |
| 2010/C 105/02 | Décision de clore la procédure formelle d’examen après retrait par l'État membre — Aide d'État — Italie [articles 107 à 109 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE)] — Communication de la Commission conformément à l'article 108, paragraphe 2, du TFUE — Retrait de notification — Aide d'État C 36/08 (ex NN 33/08) — Projet de centrale électrique de Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Numéro d'information

Sommaire

page

IV   Informations

INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS, ORGANES ET ORGANISMES DE L'UNION EUROPÉENNE

Commission européenne

2010/C 105/01

Taux de change de l'euro

1

2010/C 105/02

Décision de clore la procédure formelle d’examen après retrait par l'État membre — Aide d'État — Italie [articles 107 à 109 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE)] — Communication de la Commission conformément à l'article 108, paragraphe 2, du TFUE — Retrait de notification — Aide d'État C 36/08 (ex NN 33/08) — Projet de centrale électrique de Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Avis |
| --- | --- |
| | PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE |
| | Commission européenne |
| 2010/C 105/03 | Aide d’État — Danemark — Aide d’État C 30/09 (ex N 328/08) — Exonération de la taxe sur les déchets résultant de la production de ciment — Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Notification préalable d'une concentration (Affaire COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | AUTRES ACTES |
| | Commission européenne |
| 2010/C 105/05 | Publication d'une demande de modification au sens de l'article 6, paragraphe 2, du règlement (CE) no 510/2006 du Conseil relatif à la protection des indications géographiques et des appellations d'origine des produits agricoles et des denrées alimentaires | 12 |

V   Avis

PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE

Commission européenne

2010/C 105/03

Aide d’État — Danemark — Aide d’État C 30/09 (ex N 328/08) — Exonération de la taxe sur les déchets résultant de la production de ciment — Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Notification préalable d'une concentration (Affaire COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

AUTRES ACTES

Commission européenne

2010/C 105/05

Publication d'une demande de modification au sens de l'article 6, paragraphe 2, du règlement (CE) no 510/2006 du Conseil relatif à la protection des indications géographiques et des appellations d'origine des produits agricoles et des denrées alimentaires

o

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE |

---

(1)   Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE

1

| FR | |
| --- | --- |

FR

---

IV Informations

INFORMATIONS PROVENANT DES INSTITUTIONS, ORGANES ET ORGANISMES DE L'UNION EUROPÉENNE

Commission européenne

| 24.4.2010 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 105/1

---

Taux de change de l'euro (1)

23 avril 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Monnaie | Taux de change |
| --- | --- | --- |
| USD | dollar des États-Unis | 1,3311 |
| JPY | yen japonais | 125,11 |
| DKK | couronne danoise | 7,4422 |
| GBP | livre sterling | 0,86730 |
| SEK | couronne suédoise | 9,5910 |
| CHF | franc suisse | 1,4355 |
| ISK | couronne islandaise | |
| NOK | couronne norvégienne | 7,8765 |
| BGN | lev bulgare | 1,9558 |
| CZK | couronne tchèque | 25,405 |
| EEK | couronne estonienne | 15,6466 |
| HUF | forint hongrois | 264,45 |
| LTL | litas lituanien | 3,4528 |
| LVL | lats letton | 0,7077 |
| PLN | zloty polonais | 3,8823 |
| RON | leu roumain | 4,1240 |
| TRY | lire turque | 1,9763 |
| AUD | dollar australien | 1,4464 |
| CAD | dollar canadien | 1,3337 |
| HKD | dollar de Hong Kong | 10,3327 |
| NZD | dollar néo-zélandais | 1,8702 |
| SGD | dollar de Singapour | 1,8260 |
| KRW | won sud-coréen | 1 475,95 |
| ZAR | rand sud-africain | 9,9440 |
| CNY | yuan ren-min-bi chinois | 9,0881 |
| HRK | kuna croate | 7,2588 |
| IDR | rupiah indonésien | 11 993,66 |
| MYR | ringgit malais | 4,2439 |
| PHP | peso philippin | 59,006 |
| RUB | rouble russe | 38,8592 |
| THB | baht thaïlandais | 42,881 |
| BRL | real brésilien | 2,3447 |
| MXN | peso mexicain | 16,2215 |
| INR | roupie indienne | 59,2170 |

Monnaie

Taux de change

USD

dollar des États-Unis

1,3311

JPY

yen japonais

125,11

DKK

couronne danoise

7,4422

GBP

livre sterling

0,86730

SEK

couronne suédoise

9,5910

CHF

franc suisse

1,4355

ISK

couronne islandaise

NOK

couronne norvégienne

7,8765

BGN

lev bulgare

1,9558

CZK

couronne tchèque

25,405

EEK

couronne estonienne

15,6466

HUF

forint hongrois

264,45

LTL

litas lituanien

3,4528

LVL

lats letton

0,7077

PLN

zloty polonais

3,8823

RON

leu roumain

4,1240

TRY

lire turque

1,9763

AUD

dollar australien

1,4464

CAD

dollar canadien

1,3337

HKD

dollar de Hong Kong

10,3327

NZD

dollar néo-zélandais

1,8702

SGD

dollar de Singapour

1,8260

KRW

won sud-coréen

1 475,95

ZAR

rand sud-africain

9,9440

CNY

yuan ren-min-bi chinois

9,0881

HRK

kuna croate

7,2588

IDR

rupiah indonésien

11 993,66

MYR

ringgit malais

4,2439

PHP

peso philippin

59,006

RUB

rouble russe

38,8592

THB

baht thaïlandais

42,881

BRL

real brésilien

2,3447

MXN

peso mexicain

16,2215

INR

roupie indienne

59,2170

---

(1)  Source: taux de change de référence publié par la Banque centrale européenne.

---

| 24.4.2010 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 105/2

---

DÉCISION DE CLORE LA PROCÉDURE FORMELLE D’EXAMEN APRÈS RETRAIT PAR L'ÉTAT MEMBRE

Aide d'État — Italie

[articles 107 à 109 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE)]

Communication de la Commission conformément à l'article 108, paragraphe 2, du TFUE — Retrait de notification

Aide d'État C 36/08 (ex NN 33/08) — Projet de centrale électrique de Sulcis

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2010/C 105/02

La Commission a décidé de clore la procédure formelle d'examen prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE (devenu l'article 108, paragraphe 2, du traité FUE), engagée à l'égard de la mesure susmentionnée le 16 juillet 2008 (1), constatant que l'Italie avait retiré sa notification le 30 septembre 2009.

---

(1)  JO C 240 du 19.9.2008, p. 14.

---

V Avis

PROCÉDURES RELATIVES À LA MISE EN ŒUVRE DE LA POLITIQUE DE CONCURRENCE

Commission européenne

| 24.4.2010 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 105/3

---

AIDE D’ÉTAT — DANEMARK

Aide d’État C 30/09 (ex N 328/08)

Exonération de la taxe sur les déchets résultant de la production de ciment

Invitation à présenter des observations en application de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2010/C 105/03

Par lettre du 28 octobre 2009, reproduite dans la langue faisant foi dans les pages qui suivent le présent résumé, la Commission a notifié au Danemark sa décision d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE concernant la mesure susmentionnée. La Commission a aussi invité le Danemark, conformément à l'article 11, paragraphe 1, du règlement (CE) no 659/1999, à lui présenter ses observations sur son intention d'ouvrir la procédure formelle d'examen.

Les parties intéressées peuvent présenter leurs observations sur la mesure en cause dans un délai d'un mois à compter de la date de publication du présent résumé et de la lettre qui suit, à l'adresse suivante:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Fax +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles

BELGIQUE

Fax +32 22961242

Ces observations seront communiquées au Danemark. L'identité de la partie intéressée qui présente des observations peut faire l'objet d'un traitement confidentiel sur demande écrite et motivée.

RÉSUMÉ

Description de la mesure

Depuis 1987, le Danemark applique une taxe qui vise à réduire les déchets et à privilégier la réutilisation plutôt que l'incinération et l'incinération plutôt que la mise en décharge. La mesure notifiée porte sur l'exonération totale de la taxe sur les déchets résultant de la production de ciment dans les installations propres d'une entreprise, à savoir le cru, le clinker non cuit, les poussières retenues par les filtres, le béton et le clinker déclassés et les poussières des fours, qui sont éliminés sur le lieu de production même de l'entreprise. Ces fractions de déchets provenant de la production de ciment ne sont pas classées déchets dangereux. Ces déchets sont actuellement stockés sur le propre terrain de l'entreprise d'où elle extrait la chaux utilisée pour la production de ciment et ils ne posent pas de problème particulier pour l'environnement. L'exonération proposée vise à compenser l'augmentation des coûts que devra supporter le secteur du ciment du fait de l'instauration en 2010 d'une taxe sur les émissions d'oxydes d'azote (NOX) et, partant, à éviter les pertes de compétitivité ou de parts de marché, tout en ayant un effet sur l'environnement.

Cette exonération est notifiée pour la période du 1er janvier 2008 au 1er janvier 2018, soit 10 ans à compter de la date de son autorisation par la Commission, et elle devrait se traduire pour l'État par une perte de recettes annuelles d'environ 10 millions de DKK. D'après les informations dont disposent les autorités danoises, cette exonération ne devrait concerner qu'une seule entreprise, à savoir Aalborg Portland A/S.

Appréciation

La Commission est d'avis que l'allègement fiscal proposé fait intervenir une aide d'État, au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, en faveur du producteur danois de ciment.

La compatibilité de ces mesures est appréciée au regard du chapitre 4 des lignes directrices concernant les aides d'État à la protection de l'environnement (1).

La Commission estime que l'exonération de la taxe sur les déchets a au moins un effet indirect sur la protection de l'environnement en ce sens qu'elle permet au Danemark de maintenir sa taxe nationale à un niveau relativement élevé et ne porte pas atteinte à l'objectif général poursuivi par la taxe. La mesure considérée respecte donc les dispositions du point 151 des lignes directrices concernant les aides d'État à la protection de l'environnement.

En ce qui concerne les allègements fiscaux du type de celui dont il est question, la Commission doit en outre évaluer, en particulier, si la mesure est nécessaire et proportionnée. Dans le cas d'espèce, elle doute que l'exonération fiscale sur les déchets soit nécessaire étant donné qu'il n'a pas été prouvé que la taxe entraîne un accroissement important des coûts de production. La Commission doute de surcroît que cette exonération puisse être considérée comme proportionnée du fait que le bénéficiaire ne serait plus incité à atteindre les objectifs poursuivis par la taxe sur les déchets.

Compte tenu de ces doutes, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

TEXTE DE LA LETTRE

«Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.» |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.»

---

(1)  JO C 82 du 1.4.2008, p. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 105/11

---

Notification préalable d'une concentration

(Affaire COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac)

(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

2010/C 105/04

| 1. | Le 19 avril 2010, la Commission a reçu notification, conformément à l’article 4 du règlement (CE) no 139/2004 du Conseil (1), d’un projet de concentration par lequel l'entreprise Eurovia SA («Eurovia», France) contrôlée par le groupe Vinci («Vinci», France) acquiert, au sens de l'article 3, paragraphe 1, point b), du règlement CE sur les concentrations, le contrôle de plusieurs parties des entreprises Tarmac International Holding BV et Tarmac Deutschland International GMBH (ensemble «Tarmac», Royaume-Uni) par achat d'actions. |
| --- | --- |

1.

Le 19 avril 2010, la Commission a reçu notification, conformément à l’article 4 du règlement (CE) no 139/2004 du Conseil (1), d’un projet de concentration par lequel l'entreprise Eurovia SA («Eurovia», France) contrôlée par le groupe Vinci («Vinci», France) acquiert, au sens de l'article 3, paragraphe 1, point b), du règlement CE sur les concentrations, le contrôle de plusieurs parties des entreprises Tarmac International Holding BV et Tarmac Deutschland International GMBH (ensemble «Tarmac», Royaume-Uni) par achat d'actions.

| 2. | Les activités des entreprises considérées sont les suivantes:






  — | Eurovia: construction et maintenance de routes, rails et infrastructures aéroportuaires, production et vente d'asphalte et de granulats, |
| --- | --- | --- |

2.

Les activités des entreprises considérées sont les suivantes:

—

Eurovia: construction et maintenance de routes, rails et infrastructures aéroportuaires, production et vente d'asphalte et de granulats,

| — | Tarmac: production et vente de granulats. |
| --- | --- |

—

Tarmac: production et vente de granulats.

| 3. | Après examen préliminaire et sans préjudice de sa décision définitive sur ce point, la Commission estime que l'opération notifiée pourrait entrer dans le champ d'application du règlement CE sur les concentrations. |
| --- | --- |

3.

Après examen préliminaire et sans préjudice de sa décision définitive sur ce point, la Commission estime que l'opération notifiée pourrait entrer dans le champ d'application du règlement CE sur les concentrations.

| 4. | La Commission invite les tiers intéressés à lui présenter leurs observations éventuelles sur ce projet de concentration.
  Ces observations devront lui parvenir au plus tard dans un délai de dix jours à compter de la date de la présente publication. Elles peuvent être envoyées par télécopie (+32 22964301), par courrier électronique à l’adresse COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ou par courrier, sous la référence COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, à l'adresse suivante:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE |

4.

La Commission invite les tiers intéressés à lui présenter leurs observations éventuelles sur ce projet de concentration.

Ces observations devront lui parvenir au plus tard dans un délai de dix jours à compter de la date de la présente publication. Elles peuvent être envoyées par télécopie (+32 22964301), par courrier électronique à l’adresse COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ou par courrier, sous la référence COMP/M.5803 — Eurovia/Tarmac, à l'adresse suivante:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

1049 Bruxelles

BELGIQUE

---

(1)  JO L 24 du 29.1.2004, p. 1 (le «règlement CE sur les concentrations»).

---

AUTRES ACTES

Commission européenne

| 24.4.2010 | FR | Journal officiel de l'Union européenne | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

FR

Journal officiel de l'Union européenne

C 105/12

---

Publication d'une demande de modification au sens de l'article 6, paragraphe 2, du règlement (CE) no 510/2006 du Conseil relatif à la protection des indications géographiques et des appellations d'origine des produits agricoles et des denrées alimentaires

2010/C 105/05

La présente publication confère un droit d'opposition au sens de l'article 7 du règlement (CE) no 510/2006 (1) du Conseil. Les déclarations d’opposition doivent parvenir à la Commission dans un délai de six mois à compter de la date de la présente publication.

DEMANDE DE MODIFICATION

RÈGLEMENT (CE) No 510/2006 DU CONSEIL

Demande de modification conformément à l'article 9

«LIMONE DI SORRENTO»

No CE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IGP ( X ) AOP ( )

1.   Rubrique du cahier des charges faisant l'objet de la modification:

| — |  | Dénomination du produit |
| --- | --- | --- |
| — |  | Description du produit |
| — |  | Aire géographique |
| — |  | Preuve de l’origine: |
| — | | Méthode d’obtention: |
| — | | Lien: |
| — | | Étiquetage: |
| — | | Exigences nationales |
| — | | Autres (à préciser) |

—



Dénomination du produit

—



Description du produit

—



Aire géographique

—



Preuve de l’origine:

—

Image

Méthode d’obtention:

—

Image

Lien:

—

Image

Étiquetage:

—

Image

Exigences nationales

—

Image

Autres (à préciser)

2.   Type de modification:

| — | | Modification du document unique ou de la fiche-résumé |
| --- | --- | --- |
| — |  | Modification du cahier des charges de l'AOP ou IGP enregistrée, pour laquelle aucun document unique ni résumé n'ont été publiés |
| — |  | Modification du cahier des charges n'entraînant aucune modification du document unique publié [article 9, paragraphe 3, du règlement (CE) no 510/2006] |
| — |  | Modification temporaire du cahier des charges résultant de l'adoption de mesures sanitaires ou phytosanitaires obligatoires par les autorités publiques [article 9, paragraphe 4, du règlement (CE) no 510/2006] |

—

Image

Modification du document unique ou de la fiche-résumé

—



Modification du cahier des charges de l'AOP ou IGP enregistrée, pour laquelle aucun document unique ni résumé n'ont été publiés

—



Modification du cahier des charges n'entraînant aucune modification du document unique publié [article 9, paragraphe 3, du règlement (CE) no 510/2006]

—



Modification temporaire du cahier des charges résultant de l'adoption de mesures sanitaires ou phytosanitaires obligatoires par les autorités publiques [article 9, paragraphe 4, du règlement (CE) no 510/2006]

3.   Modifications:

3.1.   Méthode d’obtention:

| — | À l’article 4, paragraphe 3, la description contenue dans le cahier des charges de production en vigueur est modifiée pour ce qui est des treillis sous lesquels sont cultivées les plantes de «Limone di Sorrento» dans le sens où, si la préférence reste accordée aux poteaux de bois de châtaignier, l’utilisation de poteaux d’autres types de bois et/ou d’alliages métalliques est également prévue (étant donné que le matériau des poteaux n’a pas d’incidence sur la qualité du produit). |
| --- | --- |

—

À l’article 4, paragraphe 3, la description contenue dans le cahier des charges de production en vigueur est modifiée pour ce qui est des treillis sous lesquels sont cultivées les plantes de «Limone di Sorrento» dans le sens où, si la préférence reste accordée aux poteaux de bois de châtaignier, l’utilisation de poteaux d’autres types de bois et/ou d’alliages métalliques est également prévue (étant donné que le matériau des poteaux n’a pas d’incidence sur la qualité du produit).

En outre, étant donné que la formulation du cahier des charges en vigueur ne permet pas de déduire que la technique traditionnelle de production du «Limone di Sorrento» consiste à cultiver les plantes soit sous treillis de poteaux couverts, soit à l’ombre d’essences végétales autres que le citron, l’ordre des éléments de la proposition a été modifié afin de rendre le concept plus explicite.

| — | À l’article 4, paragraphe 5, et à l’article 5, paragraphe 4, la date de début de la récolte des citrons a été modifiée. En effet, compte tenu des changements climatiques qui se sont produits ces dernières années au niveau mondial, les durées de maturation du produit ont changé. Afin d’adapter le cahier des charges à ce changement, la date du début de la récolte des citrons a été avancée d’un mois et fixée au 1er janvier, tandis que le cahier des charges indiquait le 1er février. |
| --- | --- |

—

À l’article 4, paragraphe 5, et à l’article 5, paragraphe 4, la date de début de la récolte des citrons a été modifiée. En effet, compte tenu des changements climatiques qui se sont produits ces dernières années au niveau mondial, les durées de maturation du produit ont changé. Afin d’adapter le cahier des charges à ce changement, la date du début de la récolte des citrons a été avancée d’un mois et fixée au 1er janvier, tandis que le cahier des charges indiquait le 1er février.

| — | À l’article 4, antépénultième paragraphe, la valeur de la production maximale de citrons par hectare a été modifiée. En effet, à la suite de la reconnaissance de l’indication géographique protégée, grâce à l’amélioration des techniques de culture traditionnelles et à l’aide des agronomes chargés du groupement de protection, et du fait de la modification des conditions climatiques, on a observé une augmentation du potentiel de production du «Limone di Sorrento». De plus, le remplacement de plantes sénescentes ou atteintes du cancer du citron par d’autres, déjà pleinement productives, ainsi que le retour aux fumures organiques permettent actuellement d’obtenir des productions moyennes par plante nettement plus élevées, la qualité du produit restant toutefois inchangée. |
| --- | --- |

—

À l’article 4, antépénultième paragraphe, la valeur de la production maximale de citrons par hectare a été modifiée. En effet, à la suite de la reconnaissance de l’indication géographique protégée, grâce à l’amélioration des techniques de culture traditionnelles et à l’aide des agronomes chargés du groupement de protection, et du fait de la modification des conditions climatiques, on a observé une augmentation du potentiel de production du «Limone di Sorrento». De plus, le remplacement de plantes sénescentes ou atteintes du cancer du citron par d’autres, déjà pleinement productives, ainsi que le retour aux fumures organiques permettent actuellement d’obtenir des productions moyennes par plante nettement plus élevées, la qualité du produit restant toutefois inchangée.

Par conséquent, la valeur de la production maximale de citrons par hectare mentionnée dans le cahier des charges a été adaptée aux possibilités actuelles et a donc été portée de 35 à 45 tonnes.

| — | À l’article 6, dernier point, le rendement en jus du citron a été revu et ramené de 30 à 25 %. En effet, en contrôlant les rendements en jus des lots de production au moment du pressage à l’aide de machines, en réglant la pression d’extraction de l’installation de manière à limiter la présence de substance solide et, partant, la turbidité, des rendements inférieurs à 30 % mais supérieurs à 25 % ont été enregistrés à plusieurs reprises. Cette observation a rendu nécessaire l’actualisation de cette donnée dans le cahier des charges de production en vigueur. |
| --- | --- |

—

À l’article 6, dernier point, le rendement en jus du citron a été revu et ramené de 30 à 25 %. En effet, en contrôlant les rendements en jus des lots de production au moment du pressage à l’aide de machines, en réglant la pression d’extraction de l’installation de manière à limiter la présence de substance solide et, partant, la turbidité, des rendements inférieurs à 30 % mais supérieurs à 25 % ont été enregistrés à plusieurs reprises. Cette observation a rendu nécessaire l’actualisation de cette donnée dans le cahier des charges de production en vigueur.

3.2.   Lien:

| — | Il est prévu de modifier la formulation du point 4.6 du résumé publié au Journal officiel des Communautés européennes (JO C 77 du 17.3.2000, p. 5). |
| --- | --- |

—

Il est prévu de modifier la formulation du point 4.6 du résumé publié au Journal officiel des Communautés européennes (JO C 77 du 17.3.2000, p. 5).

La reformulation concerne, d’une part, l’insertion de divers éléments attestant l’ancienneté de la présence du «Limone di Sorrento» dans la péninsule sorrentine et l’importance que sa culture a revêtue pour les populations locales et, d’autre part, la suppression des références au type de bois servant à la construction du treillis.

La suppression de la mention du châtaignier comme type de bois à utiliser pour la fabrication du treillis est une conséquence logique de la modification demandée concernant la méthode d’obtention, qui autorise également l’utilisation de structures et de poteaux faits dans un matériau autre que le bois de châtaignier. Cette modification est justifiée par le fait que le paysage depuis le 19ème siècle a toujours été caractérisé par la présence de citronniers cultivés sous des treillis ou à l'ombre d'autres plantes de haut fût afin d'être protégés des intempéries hivernales.

La référence aux poteaux de châtaignier est simplement un détail technique et historique relatif à la méthode de culture du citron et qui se révèle sans importance au regard du lien entre l’environnement et le produit. À ce propos, il convient de souligner que le paysage et le territoire ont été façonnés grâce à l'intuition des agriculteurs locaux qui ont su, grâce à leur savoir-faire, concevoir et construire avec les meilleurs matériaux disponibles de l'époque des structures à même de protéger les plantations de citronniers et de garantir ainsi la bonne maturation des fruits. Les cultivateurs ont choisi le bois de châtaignier uniquement pour ses caractéristiques techniques, attendu qu’il était plus dur, plus facile à travailler et plus durable que le bois d’aulne et que, partant, il s’est révélé mieux adapté à la fabrication des treillis. À la lumière des considérations précédentes, il ressort que le lien entre l'environnement et le «Limone di Sorrento» est constitué par la présence des treillis en tant que tels, lesquels font depuis toujours partie intégrante de la technique de production puisqu'ils permettent de protéger les fruits et de garantir leur maturation progressive. Il semble donc juste de considérer que les références au type de bois employé pour la construction des poteaux ne constituent qu'une référence historique tout à fait distincte du lien causal entre l'aire géographique et la qualité du «Limone di Sorrento».

Sur la base de ces considérations, nous considérons que la reformulation proposée au point 5.3 du document unique est conforme aux conditions à l'origine de l'enregistrement de la dénomination.

3.3.   Étiquetage:

| — | Au premier paragraphe de l’article 7, une précision a été ajoutée concernant la mise du produit sur le marché. Dans le cahier des charges en vigueur, il n’est fait référence qu’à la commercialisation du produit en «conteneurs rigides» alors que, selon la pratique courante, en particulier pour les fruits et légumes, le produit est commercialisé en vrac. |
| --- | --- |

—

Au premier paragraphe de l’article 7, une précision a été ajoutée concernant la mise du produit sur le marché. Dans le cahier des charges en vigueur, il n’est fait référence qu’à la commercialisation du produit en «conteneurs rigides» alors que, selon la pratique courante, en particulier pour les fruits et légumes, le produit est commercialisé en vrac.

La disposition prévoyant la possibilité de commercialiser le «Limone di Sorrento» en vrac a rendu nécessaire la réglementation de l’étiquetage du produit, afin de faciliter son identification par le consommateur et d’en favoriser la traçabilité. La version modifiée du cahier des charges de production prévoit dès lors que, lorsque l’IGP «Limone di Sorrento» est commercialisée en vrac, l’étiquetage doit porter sur 80 % du produit.

| — | Toujours à l’article 7, là où il est question des «produits élaborés», il s’est révélé nécessaire d’éliminer les mots «des ingrédients» afin de donner au paragraphe le sens qui convient et de ne pas entraîner d’interprétations erronées. Dans le cahier des charges en vigueur, il est effectivement fait référence à l’utilisation de l’indication protégée sur les étiquettes des produits transformés et non, comme pourrait le suggérer erronément la lecture de l’actuel cahier des charges, à l’énumération du «Limone di Sorrento» parmi les ingrédients de ce produit. |
| --- | --- |

—

Toujours à l’article 7, là où il est question des «produits élaborés», il s’est révélé nécessaire d’éliminer les mots «des ingrédients» afin de donner au paragraphe le sens qui convient et de ne pas entraîner d’interprétations erronées. Dans le cahier des charges en vigueur, il est effectivement fait référence à l’utilisation de l’indication protégée sur les étiquettes des produits transformés et non, comme pourrait le suggérer erronément la lecture de l’actuel cahier des charges, à l’énumération du «Limone di Sorrento» parmi les ingrédients de ce produit.

La présence des mots «des ingrédients» dans le cahier des charges de production en vigueur résulte d’une erreur purement matérielle dans la rédaction du document; en effet, dans le paragraphe suivant, il est question à juste titre du «contrôle de l’utilisation correcte de l’IGP “Limone di Sorrento” pour les produits élaborés et/ou transformés».

| — | À l’avant-dernier paragraphe de l’article 7, le terme «groupements» (consorzi) a été éliminé des références qui peuvent être ajoutées sur l’étiquette de l’indication IGP «Limone di Sorrento», dans la mesure où la réglementation nationale sur les groupements de protection des indications géographiques, notamment la loi no 526/1999 du 21 décembre 1999, prévoit que pour chaque indication, un seul groupement de protection peut être agréé. Étant donné qu'il existe déjà un groupement de protection de la dénomination «Limone di Sorrento», reconnu au sens de la loi précitée, l’indication d’autres groupements sur l’étiquette se révèlerait tout à fait inappropriée en application de la réglementation nationale. |
| --- | --- |

—

À l’avant-dernier paragraphe de l’article 7, le terme «groupements» (consorzi) a été éliminé des références qui peuvent être ajoutées sur l’étiquette de l’indication IGP «Limone di Sorrento», dans la mesure où la réglementation nationale sur les groupements de protection des indications géographiques, notamment la loi no 526/1999 du 21 décembre 1999, prévoit que pour chaque indication, un seul groupement de protection peut être agréé. Étant donné qu'il existe déjà un groupement de protection de la dénomination «Limone di Sorrento», reconnu au sens de la loi précitée, l’indication d’autres groupements sur l’étiquette se révèlerait tout à fait inappropriée en application de la réglementation nationale.

| — | Enfin, toujours à l’article 7, la mention «Limoni», qui apparaît dans la représentation graphique du logo de la dénomination et dans sa description, a été remplacée par la mention exacte enregistrée au titre du règlement (CE) no 2446/2000 du 6 novembre 2000, à savoir le mot «Limone». Il s’agit là de la correction d’une erreur matérielle dans le sens où, dans ce même cahier des charges de production en vigueur, il n’est question des «Limoni di Sorrento» que dans la description du logo, tandis que dans le reste du texte, il est toujours fait correctement référence au «Limone di Sorrento». |
| --- | --- |

—

Enfin, toujours à l’article 7, la mention «Limoni», qui apparaît dans la représentation graphique du logo de la dénomination et dans sa description, a été remplacée par la mention exacte enregistrée au titre du règlement (CE) no 2446/2000 du 6 novembre 2000, à savoir le mot «Limone». Il s’agit là de la correction d’une erreur matérielle dans le sens où, dans ce même cahier des charges de production en vigueur, il n’est question des «Limoni di Sorrento» que dans la description du logo, tandis que dans le reste du texte, il est toujours fait correctement référence au «Limone di Sorrento».

3.4.   Exigences nationales:

| — | Deux propositions ont été éliminées, respectivement au second et au cinquième paragraphe de l’article 4 du cahier des charges, qui attribuaient automatiquement à la Région le pouvoir de modifier le cahier des charges de production. |
| --- | --- |

—

Deux propositions ont été éliminées, respectivement au second et au cinquième paragraphe de l’article 4 du cahier des charges, qui attribuaient automatiquement à la Région le pouvoir de modifier le cahier des charges de production.

Plus particulièrement, au deuxième paragraphe de l’article 4, la mention conférant aux organes techniques régionaux la faculté d’autoriser des formes de culture du «Limone di Sorrento» différentes de celle prévue par le cahier des charges a été supprimée.

En outre, au cinquième paragraphe de ce même article, la mention autorisant la Région de Campanie à modifier, par décret et en fonction de la situation climatique, les dates auxquelles peut avoir lieu la récolte des citrons a été supprimée.

L’élimination de ces deux points du cahier des charges en vigueur s’est révélée nécessaire parce qu’ils attribuaient indûment le pouvoir de modifier le cahier des charges à la Région plutôt qu’à la Commission européenne.

| — | Le premier paragraphe de l’article 5 a été modifié et le deuxième paragraphe de ce même article a été supprimé. Ces deux paragraphes attribuaient en effet à tort à la Région de Campanie des compétences qui incombent à l’organisme de contrôle. Par conséquent, au premier paragraphe de l’article 5, la phrase «registre, tenu et mis à jour par la Région de Campanie, directement (...) présent article» est remplacée par la phrase «liste tenue par l’organisme de contrôle», qui est dans le cas présent l’IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Le premier paragraphe de l’article 5 a été modifié et le deuxième paragraphe de ce même article a été supprimé. Ces deux paragraphes attribuaient en effet à tort à la Région de Campanie des compétences qui incombent à l’organisme de contrôle. Par conséquent, au premier paragraphe de l’article 5, la phrase «registre, tenu et mis à jour par la Région de Campanie, directement (...) présent article» est remplacée par la phrase «liste tenue par l’organisme de contrôle», qui est dans le cas présent l’IS.ME.CERT.

Le remplacement, au troisième paragraphe de ce même article et au point 4) de l’article 7, du terme «registre» (albo) par le terme «liste» (elenco) s’inscrit dans la logique de ce qui vient d’être précisé.

3.5.   Autres:

| — | Enfin, l’article 8 a été éliminé du cahier des charges en vigueur, car il prévoyait l'application de sanctions «au sens de la loi» en cas d’usurpation de la dénomination du produit. Cet article a été éliminé parce qu’il a été considéré comme pléonastique. En effet, il est évident que les personnes qui commettent des fraudes seront punies conformément à la loi. Dans le cas présent, le décret législatif no 297/2004 fixe les «modalités de sanction en application du règlement (CEE) no 2081/92», aujourd’hui devenu le règlement (CE) no 510/2006. |
| --- | --- |

—

Enfin, l’article 8 a été éliminé du cahier des charges en vigueur, car il prévoyait l'application de sanctions «au sens de la loi» en cas d’usurpation de la dénomination du produit. Cet article a été éliminé parce qu’il a été considéré comme pléonastique. En effet, il est évident que les personnes qui commettent des fraudes seront punies conformément à la loi. Dans le cas présent, le décret législatif no 297/2004 fixe les «modalités de sanction en application du règlement (CEE) no 2081/92», aujourd’hui devenu le règlement (CE) no 510/2006.

La modification du cahier des charges est proposée par le Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., ayant son siège à Vico Equense 80069 (NA) — Via Domenico Caccioppoli 25, et disposant d’un intérêt légitime en tant que groupement reconnu au sens de la loi no 525/1999, composé de producteurs de «Limone di Sorrento» I.G.P. régulièrement soumis au contrôle de la structure de contrôle.

DOCUMENT UNIQUE

RÈGLEMENT (CE) No 510/2006 DU CONSEIL

«LIMONE DI SORRENTO»

No CE: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

IGP ( X ) AOP ( )

1.   Dénomination:

«Limone di Sorrento»

2.   État membre ou pays tiers:

Italie

3.   Description du produit agricole ou de la denrée alimentaire:

3.1.   Type de produit:

| Classe 1.6. | Fruits, légumes et céréales en l’état ou transformés |
| --- | --- |

Classe 1.6.

Fruits, légumes et céréales en l’état ou transformés

3.2.   Description du produit portant la dénomination visée au point 1:

Au moment de sa mise à la consommation, le «Limone di Sorrento» IGP présente une forme elliptique, symétrique, avec le lobe du pédoncule légèrement proéminent et une surface basale moyenne.

Ses dimensions sont moyennes, moyennes à grandes, son poids n’est pas inférieur à 85 g. Les citrons d’un poids inférieur à 85 g mais réunissant les autres caractéristiques visées au présent point peuvent être destinés à la transformation.

Le pédoncule du citron est d’épaisseur et de longueur moyennes et l’attache au pédoncule est forte; l’ombon (apex) est présent tandis que sont absents le sillon apical et le résidu stylaire. L’axe carpellaire est rond, moyen et semi-plein.

L’écorce du «Limone di Sorrento» IGP présente une couleur jaune citron, sur plus de 50 % de la superficie, et une épaisseur moyenne (flavédo et albédo); le flavédo est riche en huiles essentielles et son arôme et son parfum sont puissants; la chair est de couleur jaune paille, d’une texture moyenne et le jus est de couleur jaune paille, abondant (rendement non inférieur à 25 %) et d’une acidité élevée (non inférieure à 3,5 g/100 ml).

3.3.   Matières premières (uniquement pour les produits transformés):

—

3.4.   Aliments pour animaux (uniquement pour les produits d'origine animale):

—

3.5.   Étapes spécifiques de la production qui doivent avoir lieu dans l'aire géographique délimitée:

—

3.6.   Règles spécifiques applicables au tranchage, râpage, conditionnement, etc.:

—

3.7.   Règles spécifiques d’étiquetage:

L’IGP «Limone di Sorrento» doit être soit mise à la consommation en vrac, pourvue d’autocollants sur 80 % du produit, soit mise en vente dans des conteneurs rigides spéciaux, d’une capacité allant d’un minimum de 0,5 kg à un maximum de 15 kg, fabriqués dans des matières d’origine végétale, en carton ou dans un autre matériau recyclable, autorisé en tout état de cause par la législation communautaire.

Les emballages marqués du sceau de l’IGP ou les étiquettes apposées sur ceux-ci doivent comporter, en caractères d’imprimerie clairs et lisibles de même dimension, les mentions «Limone di Sorrento» et «Indicazione geografica protetta» (ou son acronyme IGP), ainsi que le nom, la raison sociale et l’adresse de l’entreprise de production et de conditionnement et la quantité de produit effectivement contenue dans l’emballage, exprimée conformément aux règles en vigueur.

L’étiquette doit également porter le symbole graphique relatif à l’image artistique du logo spécifique et sans ambiguïté, à utiliser en liaison indissociable avec l’indication géographique protégée. Le symbole graphique se compose de l’image de trois citrons pourvus de feuilles, dont deux plus petits placés légèrement sur le côté et un grand. À l’intérieur de ce dernier est représenté le panorama de la côte sorrentine jusqu’à Punta Scutolo. Le paysage est de couleur vert Pantone 360 CV, les feuilles sont de couleur vert Pantone 362 CV, les deux petits citrons et l’encadré arborant la mention «Limone di Sorrento» sont de couleur jaune Pantone process yellow, la mer est de couleur bleu clair Pantone 284 CV, l’inscription «Limone di Sorrento» est de couleur noire.

Image

Les produits élaborés résultant de la transformation du citron peuvent utiliser, dans le cadre de l’appellation, la référence au nom géographique «Sorrento», à condition qu’ils respectent les conditions suivantes:

| — | les citrons utilisés pour la préparation du produit doivent appartenir exclusivement à l’IGP «Limone di Sorrento», |
| --- | --- |

—

les citrons utilisés pour la préparation du produit doivent appartenir exclusivement à l’IGP «Limone di Sorrento»,

| — | le rapport pondéral exact entre la quantité d’IGP «Limone di Sorrento» et la quantité de produit élaboré obtenu doit être indiqué, |
| --- | --- |

—

le rapport pondéral exact entre la quantité d’IGP «Limone di Sorrento» et la quantité de produit élaboré obtenu doit être indiqué,

| — | l’élaboration et/ou la transformation des citrons doivent avoir lieu exclusivement sur le territoire des communes désignées au point 4, |
| --- | --- |

—

l’élaboration et/ou la transformation des citrons doivent avoir lieu exclusivement sur le territoire des communes désignées au point 4,

| — | l’utilisation de l’IGP «Limone di Sorrento» doit être démontrée à travers l’acquisition et la détention des reçus d’acquisition auprès des producteurs inscrits au registre et le report ultérieur sur les documents officiels. |
| --- | --- |

—

l’utilisation de l’IGP «Limone di Sorrento» doit être démontrée à travers l’acquisition et la détention des reçus d’acquisition auprès des producteurs inscrits au registre et le report ultérieur sur les documents officiels.

Il est interdit d’ajouter à l’indication géographique protégée «Limone di Sorrento» la moindre qualification complémentaire autre que celles précitées, y compris les adjectifs «tipo, gusto, uso, selezionato, scelto» (type, goût, usage, sélectionné, choisi) ou similaires.

Est toutefois autorisée l’utilisation d’indications faisant référence à des sociétés, noms, raisons sociales, marques privées, pour autant qu’elles n’aient pas de signification laudative et ne soient pas susceptibles d’induire l’acheteur en erreur.

Ces indications pourront figurer sur l’étiquette dans des caractères dont la hauteur et la largeur ne peuvent pas être supérieures à la moitié de celle des caractères utilisés pour l’indication géographique protégée.

4.   Délimitation de l’aire géographique:

L’aire de production du «Limone di Sorrento» IGP se situe à l’intérieur des communes de Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Angelo, Sorrento, Massa Lubrense, Capri et Anacapri.

5.   Lien avec l’aire géographique:

5.1.   Spécificité de l’aire géographique:

La péninsule sorrentine est constituée d’une étroite bande de terre qui s’avance dans la mer Tyrrhénienne, séparant le golfe de Naples de celui de Salerne. Elle est limitée à l’est par le massif du Monte Faito e Sant’Angelo, tandis qu’une dorsale collinaire en constitue l’axe central avec plusieurs saillies de plus grande altitude telles que le Monte Comune et le Monte Vico Alvano.

Du point de vue géologique, la matrice calcaire alterne avec des bancs de tuf gris sorrentin, qui occupent ce qu’on appelle le Piano di Sorrento, c’est-à-dire la zone de plaine qui va de Meta à Sorrente; dans certaines zones (comme Massa Lubrense et Sorrente), on trouve également du grès. La superficie est constituée essentiellement de strates d’altération de matériaux pyroclastiques (andosols); la présence de bancs de lapilli garantit un bon drainage des sols.

La nature volcanique des sols garantit une bonne capacité d’échange cationique, tout en permettant un apport d’éléments minéraux, tels que potassium, calcium et silicium, qui assurent des productions agricoles de grande qualité, en permettant notamment la formation de quantités élevées de sucres.

Du point de vue climatique, la zone se caractérise par une bonne pluviométrie (environ 800 mm/an) avec une distribution essentiellement automnale et printanière. La zone n’est donc pas aride et permet la culture des agrumes avec une irrigation réduite.

Les températures minimales hivernales descendent rarement en-dessous de 0 °C, tandis qu’en été, l’action modératrice des brises marines maintient en général les températures en-dessous des 30 °C.

5.2.   Spécificité du produit:

Le «Limone di Sorrento» se distingue par une refloraison élevée: on peut en effet compter jusqu’à cinq floraisons principales et le fruit se caractérise biologiquement par un polymorphisme marqué.

Le fruit est très variable en forme, dimension, épaisseur de la peau, finesse de l’épicarpe et nombre de graines. Cette hétérogénéité dépend, au-delà des différentes époques de floraison, de la différence clonale et des conditions pédoclimatiques particulières de l’aire de culture.

Ces éléments ne modifient toutefois pas les caractéristiques organoleptiques (sensorielles) et rhéologiques typiques du «Limone di Sorrento». Celui-ci se caractérise en effet par un rapport équilibré entre sucres solubles et acides organiques (citrique et malique). L’absorption importante de potassium, dont les sols abondent, entraîne une concentration d'huiles essentielles précieuses dans les glandes oléifères de la peau.

5.3.   Lien causal entre l’aire géographique et la qualité ou les caractéristiques du produit (pour une AOP) ou une qualité spécifique, la réputation ou une autre caractéristique du produit (pour une IGP):

La réputation dont jouit depuis des siècles le «Limone di Sorrento», non seulement dans l’aire de production mais aussi dans le reste de l’Italie et à l’étranger, est évidente, car le produit fait partie intégrante de la culture et de l’histoire de notre pays, et c’est un élément qui caractérise le paysage de la péninsule sorrentine du fait de la structure typique de protection en treillis.

La culture des agrumes dans la péninsule sorrentine est attestée de très longue date. Deux plants distincts et élégants de citronnier figurant dans d’antiques mosaïques romaines de la «Casa del frutteto» datant de 79 après J.-C., dans la zone archéologique de Pompéi, ont permis une comparaison avec la variété du «Limone di Sorrento» cultivé aujourd’hui dans la région de Sorrente. Dans la péninsule sorrentine, les gouaches du XVIIIe siècle font voir citrons et oranges, et une majorité de noix, d’olives et de vignes. La production de citrons, même à cette époque, a en effet commencé à être exportée par mer, notamment vers les pays d’outre-Atlantique.

Le développement intensif de la culture débute en 1800, avec l’utilisation du treillis sorrentin, structure de protection que l’on rencontre uniquement dans la région.

Au XIXème siècle, les «Limoni di Sorrento» sont exportés en Europe et en Amérique dans des caisses de peuplier (ainsi qu’en attestent de nombreux documents de vente et de transport de cette période), et ils constituent une source de richesse qui permet d’importants investissements dans le développement du secteur touristique.

C'est à cette époque que le «jardin» sorrentin classique de citronniers, parfois mélangés à des orangers, est associé à l’image même de la ville de Sorrente et à son succès touristique. Dès 1700, à partir de la période du «grand tour», Goethe, lors de son voyage en Italie, mentionne et fait la louange de Sorrente, cette «terre où fleurissent les citronniers».

Le marché a toujours attribué au «Limone di Sorrento» un prix de vente nettement supérieur à celui des citrons provenant d’autres zones de production en reconnaissance de la valeur et des qualités particulières de ce fruit. En outre, le «Limone di Sorrento», du fait des caractéristiques aromatiques exceptionnelles de son écorce, est à la base de la production du «limoncello», infusion traditionnelle de «Limoni di Sorrento».

La qualité spécifique du «Limone di Sorrento» IGP résulte de la combinaison des caractéristiques pédoclimatiques uniques de la région, de la protection particulière offerte aux cultures par les treillis ou par les plantes au fût élevé, et des pratiques de sélection clonale appliquées depuis des siècles par les cultivateurs locaux. Cet ensemble de facteurs autorise la production d’un fruit dont la peau a une teneur élevée en huiles essentielles et dont le jus présente un rapport équilibré entre acides et sucres qui lui assure des caractéristiques organoleptiques particulières et qui permet une consommation même sans sucre.

Les techniques de production et la pluralité des floraisons permettent d’obtenir ces caractéristiques exceptionnelles tout au long de la période de récolte.

Référence à la publication du cahier des charges:

La présente administration a entamé la procédure nationale d’opposition en publiant la proposition de modification de l’indication géographique protégée «Limone di Sorrento» au Journal officiel de la République italienne no 81 du 6 avril 2007.

Le texte consolidé du cahier des charges de production peut être consulté:

| — | à l'adresse suivante http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  ou |
| --- | --- |

—

à l'adresse suivante http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

ou

| — | directement à partir de la page d’accueil du site du ministère des politiques agricoles, alimentaires et forestières (http://www.politicheagricole.it): cliquer sur «Prodotti di Qualità» (sur la gauche de l’écran) puis sur «Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]». |
| --- | --- |

—

directement à partir de la page d’accueil du site du ministère des politiques agricoles, alimentaires et forestières (http://www.politicheagricole.it): cliquer sur «Prodotti di Qualità» (sur la gauche de l’écran) puis sur «Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]».

---

(1)  JO L 93 du 31.3.2006, p. 12.

---