# Az Európai Unió C 92/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.092.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 92 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. április 10. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.092.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 92

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. április 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2010/C 092/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról, valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2010/C 092/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról, valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 092/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  ) | 9 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 092/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV) (
  1
  )

1

9

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 092/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 10 |
| 2010/C 092/04 | A Bizottság közleménye a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 245/2009/EK bizottsági rendelet végrehajtása keretében (
  1
  ) | 11 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 092/03

Euro-átváltási árfolyamok

10

2010/C 092/04

A Bizottság közleménye a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 245/2009/EK bizottsági rendelet végrehajtása keretében (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 10.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatról, valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatról

2010/C 92/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2009. szeptember 15-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2009. szeptember 10-én két javaslatot fogadott el, nevezetesen az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatot (3), valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatot (4). A javaslatokat a Bizottság – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében – konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak, aki azokat 2009. szeptember 15-én kapta kézhez (a továbbiakban: a javaslatok, illetve a rendeletjavaslat és a határozati javaslat). Az európai adatvédelmi biztos a hatásvizsgálatot is kézhez kapta. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2009. szeptember 10-én két javaslatot fogadott el, nevezetesen az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi módosított rendeletjavaslatot (3), valamint az Eurodac-adatokkal való összevetésre irányulóan a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által bűnüldözés céljából benyújtott kérésekről szóló tanácsi határozati javaslatot (4). A javaslatokat a Bizottság – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében – konzultáció céljából megküldte az európai adatvédelmi biztosnak, aki azokat 2009. szeptember 15-én kapta kézhez (a továbbiakban: a javaslatok, illetve a rendeletjavaslat és a határozati javaslat). Az európai adatvédelmi biztos a hatásvizsgálatot is kézhez kapta.

| 2. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor.

| 3. | Az európai adatvédelmi biztosnak konkrét érdeke is fűződik e javaslatokhoz a felügyeleti hatáskör folytán, amelyet az Eurodac-adatbázis központi egysége felett gyakorol, továbbá az összehangolt felügyelet folytán, amelyet a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal együtt az Eurodac-rendszer egésze tekintetében biztosítania kell. |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztosnak konkrét érdeke is fűződik e javaslatokhoz a felügyeleti hatáskör folytán, amelyet az Eurodac-adatbázis központi egysége felett gyakorol, továbbá az összehangolt felügyelet folytán, amelyet a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal együtt az Eurodac-rendszer egésze tekintetében biztosítania kell.

| 4. | Azzal a kérdéssel, hogy bűnüldözési céllal biztosítsanak-e hozzáférést a nagyszabású informatikai rendszerekhez, az európai adatvédelmi biztos már foglalkozott a bűnüldöző hatóságoknak és az Europolnak a vízuminformációs rendszerhez való hozzáférésével összefüggésben (5). A javaslatok tárgya szorosan kapcsolódik az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásához is, amelyekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos 2009. február 18-án kiadott egy-egy véleményt (6). |
| --- | --- |

4.

Azzal a kérdéssel, hogy bűnüldözési céllal biztosítsanak-e hozzáférést a nagyszabású informatikai rendszerekhez, az európai adatvédelmi biztos már foglalkozott a bűnüldöző hatóságoknak és az Europolnak a vízuminformációs rendszerhez való hozzáférésével összefüggésben (5). A javaslatok tárgya szorosan kapcsolódik az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásához is, amelyekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos 2009. február 18-án kiadott egy-egy véleményt (6).

II.   A JAVASLATOK TARTALMA ÉS HÁTTERE

| 5. | A javaslatok jogalapot teremtenek a tagállamok kijelölt hatóságainak és az Europolnak arra, hogy ujjlenyomatadatoknak vagy látens ujjnyomatoknak az Eurodac-adatokkal való összehasonlítását kérelmezzék. Sikeres összehasonlítás esetén az Eurodacból „találatot” jelző válasz érkezik, amellyel együtt az adott ujjlenyomattal kapcsolatos, az Eurodacban tárolt összes adat megjelenik. A javaslatok nem szabályozzák a találatot követően kezdeményezhető, kiegészítő információkra irányuló megkeresésekkel kapcsolatos eljárást; erre vonatkozóan a bűnüldözési információk cseréjére vonatkozó, már meglévő jogi eszközök az irányadók. A javaslatok hatálya a terrorista bűncselekmények és a súlyos bűncselekmények – például az emberkereskedelem és a kábítószer-kereskedelem – elleni küzdelemre terjed ki (7). |
| --- | --- |

5.

A javaslatok jogalapot teremtenek a tagállamok kijelölt hatóságainak és az Europolnak arra, hogy ujjlenyomatadatoknak vagy látens ujjnyomatoknak az Eurodac-adatokkal való összehasonlítását kérelmezzék. Sikeres összehasonlítás esetén az Eurodacból „találatot” jelző válasz érkezik, amellyel együtt az adott ujjlenyomattal kapcsolatos, az Eurodacban tárolt összes adat megjelenik. A javaslatok nem szabályozzák a találatot követően kezdeményezhető, kiegészítő információkra irányuló megkeresésekkel kapcsolatos eljárást; erre vonatkozóan a bűnüldözési információk cseréjére vonatkozó, már meglévő jogi eszközök az irányadók. A javaslatok hatálya a terrorista bűncselekmények és a súlyos bűncselekmények – például az emberkereskedelem és a kábítószer-kereskedelem – elleni küzdelemre terjed ki (7).

| 6. | A határozati javaslat 7. cikke meghatározza a kijelölt hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének feltételeit. A hozzáférés csak akkor engedélyezhető, ha a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat (8) alapján a nemzeti ujjlenyomat-adatbázisokkal és a más tagállamok automatizált ujjlenyomat-adatbázisaival elvégzett összehasonlítás nem vezet eredményre, ha az összehasonlítás szükséges a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából, az összehasonlítás egyedi esetben szükséges, továbbá megalapozottan feltételezhető, hogy az összehasonlítás érdemben hozzájárul a szóban forgó bűncselekmények elleni küzdelemhez. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 7. cikk nem írja elő, hogy az érintett – akinek ujjlenyomatára a megkeresés irányul – az említett bűncselekmények bármelyikével gyanúsítva legyen. |
| --- | --- |

6.

A határozati javaslat 7. cikke meghatározza a kijelölt hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének feltételeit. A hozzáférés csak akkor engedélyezhető, ha a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat (8) alapján a nemzeti ujjlenyomat-adatbázisokkal és a más tagállamok automatizált ujjlenyomat-adatbázisaival elvégzett összehasonlítás nem vezet eredményre, ha az összehasonlítás szükséges a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából, az összehasonlítás egyedi esetben szükséges, továbbá megalapozottan feltételezhető, hogy az összehasonlítás érdemben hozzájárul a szóban forgó bűncselekmények elleni küzdelemhez. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 7. cikk nem írja elő, hogy az érintett – akinek ujjlenyomatára a megkeresés irányul – az említett bűncselekmények bármelyikével gyanúsítva legyen.

| 7. | Emlékeztetni kell arra, hogy az Eurodac-rendszer létrehozásának célja az volt, hogy a menedékkérők és az illegális bevándorlók ujjlenyomatainak összehasonlításával megkönnyítse a menedékjog iránti kérelmek elbírálásáért felelős tagállam meghatározására szolgáló dublini rendelet alkalmazását. Az Eurodac-rendszer lehetővé teszi, hogy a tagállamok azonosítsák a menedékkérőket és azokat a személyeket, akiket a Közösség külső határának illegális átlépésekor fogtak el. Az ujjlenyomatok összehasonlítása révén a tagállamok megállapíthatják, hogy a menedékkérő vagy a valamely tagállam területén illegálisan tartózkodó külföldi állampolgár folyamodott-e már menedékjogért egy másik tagállamban, illetve hogy a menedékkérő illegálisan utazott-e be az Unió területére. Az Eurodac létrehozásáról szóló rendelet elfogadásakor nem vették fontolóra a rendőrség Eurodachoz való hozzáférését; az ujjlenyomatokat az Eurodac-rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírt igen sajátos célból gyűjtik. |
| --- | --- |

7.

Emlékeztetni kell arra, hogy az Eurodac-rendszer létrehozásának célja az volt, hogy a menedékkérők és az illegális bevándorlók ujjlenyomatainak összehasonlításával megkönnyítse a menedékjog iránti kérelmek elbírálásáért felelős tagállam meghatározására szolgáló dublini rendelet alkalmazását. Az Eurodac-rendszer lehetővé teszi, hogy a tagállamok azonosítsák a menedékkérőket és azokat a személyeket, akiket a Közösség külső határának illegális átlépésekor fogtak el. Az ujjlenyomatok összehasonlítása révén a tagállamok megállapíthatják, hogy a menedékkérő vagy a valamely tagállam területén illegálisan tartózkodó külföldi állampolgár folyamodott-e már menedékjogért egy másik tagállamban, illetve hogy a menedékkérő illegálisan utazott-e be az Unió területére. Az Eurodac létrehozásáról szóló rendelet elfogadásakor nem vették fontolóra a rendőrség Eurodachoz való hozzáférését; az ujjlenyomatokat az Eurodac-rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírt igen sajátos célból gyűjtik.

| 8. | A rendeletjavaslat 1. cikkének (2) bekezdése ezúttal kibővíti az Eurodac-rendszer célját, és kiegészíti azt a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljával, a javaslatokban meghatározott feltételek mellett. A cél módosítására magyarázatot ad a határozati javaslat (6) preambulumbekezdése, amely kimondja, hogy „mivel az Eurodac létrehozásának célja a dublini rendelet alkalmazásának megkönnyítése volt, az Eurodac terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében történő felhasználása az Eurodac eredeti céljának módosulását jelenti, amely beavatkozik azon személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való alapvető jogába, akiknek a személyes adatait az Eurodacban feldolgozzák.” |
| --- | --- |

8.

A rendeletjavaslat 1. cikkének (2) bekezdése ezúttal kibővíti az Eurodac-rendszer célját, és kiegészíti azt a terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljával, a javaslatokban meghatározott feltételek mellett. A cél módosítására magyarázatot ad a határozati javaslat (6) preambulumbekezdése, amely kimondja, hogy „mivel az Eurodac létrehozásának célja a dublini rendelet alkalmazásának megkönnyítése volt, az Eurodac terrorcselekmények és más súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében történő felhasználása az Eurodac eredeti céljának módosulását jelenti, amely beavatkozik azon személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való alapvető jogába, akiknek a személyes adatait az Eurodacban feldolgozzák.”

| 9. | A bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférését már korábban bejelentették, néhány évvel az Eurodac-rendelet elfogadását követően. Olyan dokumentumokban említik, mint a Hágai Program, a 2007. június 12.–13-i bel- és igazságügyi tanács vegyes bizottságának következtetései, valamint a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szinergiahatásaikról a bel- és igazságügyi együttműködés területén” című, 2005. november 24-i bizottsági közlemény (9): „A terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelem célkitűzéseivel összefüggésben a Tanács jelenleg hiányosságként értékeli azt, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok nem rendelkeznek hozzáféréssel a VIS adataihoz. Ugyanez elmondható a SIS II bevándorlási, illetve az EURODAC adatairól”. |
| --- | --- |

9.

A bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférését már korábban bejelentették, néhány évvel az Eurodac-rendelet elfogadását követően. Olyan dokumentumokban említik, mint a Hágai Program, a 2007. június 12.–13-i bel- és igazságügyi tanács vegyes bizottságának következtetései, valamint a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szinergiahatásaikról a bel- és igazságügyi együttműködés területén” című, 2005. november 24-i bizottsági közlemény (9): „A terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelem célkitűzéseivel összefüggésben a Tanács jelenleg hiányosságként értékeli azt, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok nem rendelkeznek hozzáféréssel a VIS adataihoz. Ugyanez elmondható a SIS II bevándorlási, illetve az EURODAC adatairól”.

| 10. | A hatásvizsgálat és az indokolás egyaránt elismeri, hogy az arra vonatkozó javaslatokat, hogy az Eurodac a bűnüldöző hatóságok számára hozzáférhető legyen, több érdekelt jelentékeny bírálatban részesítette. |
| --- | --- |

10.

A hatásvizsgálat és az indokolás egyaránt elismeri, hogy az arra vonatkozó javaslatokat, hogy az Eurodac a bűnüldöző hatóságok számára hozzáférhető legyen, több érdekelt jelentékeny bírálatban részesítette.

III.   A VÉLEMÉNY KÖZPONTI ELEME

| 11. | Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos a javaslatok jogszerűségét fogja elemezni. Az elemzés eredményeként az európai adatvédelmi biztos arra a következtetésre jut majd, hogy komoly kétségei vannak afelől, hogy ezek a javaslatok jogszerűek, és hogy e javaslatok alapján elfogadhatók-e jogalkotási aktusok. |
| --- | --- |

11.

Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos a javaslatok jogszerűségét fogja elemezni. Az elemzés eredményeként az európai adatvédelmi biztos arra a következtetésre jut majd, hogy komoly kétségei vannak afelől, hogy ezek a javaslatok jogszerűek, és hogy e javaslatok alapján elfogadhatók-e jogalkotási aktusok.

| 12. | Az elemzés lépései a következők:






  a) | Kiindulási pont: A közbiztonság igénye és az adatvédelemhez való jog közötti megfelelő egyensúly megtalálásának módja. |
| --- | --- | --- |

12.

Az elemzés lépései a következők:

a)

Kiindulási pont: A közbiztonság igénye és az adatvédelemhez való jog közötti megfelelő egyensúly megtalálásának módja.

| b) | A javaslatok az alábbi két általánosabb tendencia folytatásaként:






  i. | a bűnüldöző hatóságok számára egyre könnyebbé teszik a konkrét bűncselekménnyel közvetlenül összefüggésbe nem hozható egyének olyan személyes adatainak felhasználását, amelyek gyűjtése egyéb céllal történt; |
| --- | --- | --- |

b)

A javaslatok az alábbi két általánosabb tendencia folytatásaként:

i.

a bűnüldöző hatóságok számára egyre könnyebbé teszik a konkrét bűncselekménnyel közvetlenül összefüggésbe nem hozható egyének olyan személyes adatainak felhasználását, amelyek gyűjtése egyéb céllal történt;

| ii. | új jogi aktusokra tettek javaslatot olyan meglévő jogi aktusok kiegészítéseként, amelyeket még nem hajtottak végre teljes körűen. Ez kérdéseket vet fel az új jogi aktusok szükségességével kapcsolatban; |
| --- | --- |

ii.

új jogi aktusokra tettek javaslatot olyan meglévő jogi aktusok kiegészítéseként, amelyeket még nem hajtottak végre teljes körűen. Ez kérdéseket vet fel az új jogi aktusok szükségességével kapcsolatban;

| c) | A szóban forgó eset sajátos körülményei. E téren már számos információ áll a bűnüldöző hatóságok rendelkezésére. |
| --- | --- |

c)

A szóban forgó eset sajátos körülményei. E téren már számos információ áll a bűnüldöző hatóságok rendelkezésére.

| d) | A javaslat főként egy különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő társadalmi csoportot érint majd, mégpedig a menedékkérőket, annak veszélyével, hogy ezzel a csoport további megbélyegzésben részesül. |
| --- | --- |

d)

A javaslat főként egy különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő társadalmi csoportot érint majd, mégpedig a menedékkérőket, annak veszélyével, hogy ezzel a csoport további megbélyegzésben részesül.

| e) | A javaslatok időzítése. A javaslatokat anélkül fogadják el, hogy kivárnák a körülményeket érintő két fontos változást, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a javaslatokra, azaz a Stockholmi Programot és a Lisszaboni Szerződés (esetleges) hatálybalépését. Ezenfelül a javaslatot az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásától függetlenül nyújtják be, amelyek megvitatása még folyik a Tanácsban és az Európai Parlamentben. |
| --- | --- |

e)

A javaslatok időzítése. A javaslatokat anélkül fogadják el, hogy kivárnák a körülményeket érintő két fontos változást, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a javaslatokra, azaz a Stockholmi Programot és a Lisszaboni Szerződés (esetleges) hatálybalépését. Ezenfelül a javaslatot az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásától függetlenül nyújtják be, amelyek megvitatása még folyik a Tanácsban és az Európai Parlamentben.

| f) | Az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkével való összeegyeztethetőség. |
| --- | --- |

f)

Az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkével való összeegyeztethetőség.

| 13. | A vélemény nem fogja részletesen elemezni a javaslatok rendelkező részét. E rendelkezések minősége jogalkotási szempontból általában megfelelő. Szövegezésük is megfelelő, és szigorú feltételekről gondoskodnak, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol kérhetik az ujjlenyomatadatoknak az Eurodac központi adatbázisában tárolt ujjlenyomatadatokkal történő összehasonlítását. A 49–50. pont azonban tartalmaz néhány észrevételt a rendelkező részt illetően. |
| --- | --- |

13.

A vélemény nem fogja részletesen elemezni a javaslatok rendelkező részét. E rendelkezések minősége jogalkotási szempontból általában megfelelő. Szövegezésük is megfelelő, és szigorú feltételekről gondoskodnak, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol kérhetik az ujjlenyomatadatoknak az Eurodac központi adatbázisában tárolt ujjlenyomatadatokkal történő összehasonlítását. A 49–50. pont azonban tartalmaz néhány észrevételt a rendelkező részt illetően.

IV.   KIINDULÁSI PONT

| 14. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára. Európai rendőrség, európai büntető igazságszolgáltatási rendszer és teljes mértékben összehangolt európai határellenőrzés hiányában még logikusabb, hogy az információcsere ilyen hangsúlyos helyet foglaljon el. Ezért az információval kapcsolatos intézkedések az Európai Unió alapvető hozzájárulását jelentik, amelyek lehetővé teszik a tagállamok nemzeti hatóságai számára, hogy hatékonyan lépjenek fel a határokon átnyúló bűnözés ellen, és hatékonyan védjék a külső határokat. Ezeknek az intézkedéseknek azonban nemcsak a polgárok biztonságához kellene hozzájárulniuk, hanem alapvető szabadságaikhoz is. |
| --- | --- |

14.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára. Európai rendőrség, európai büntető igazságszolgáltatási rendszer és teljes mértékben összehangolt európai határellenőrzés hiányában még logikusabb, hogy az információcsere ilyen hangsúlyos helyet foglaljon el. Ezért az információval kapcsolatos intézkedések az Európai Unió alapvető hozzájárulását jelentik, amelyek lehetővé teszik a tagállamok nemzeti hatóságai számára, hogy hatékonyan lépjenek fel a határokon átnyúló bűnözés ellen, és hatékonyan védjék a külső határokat. Ezeknek az intézkedéseknek azonban nemcsak a polgárok biztonságához kellene hozzájárulniuk, hanem alapvető szabadságaikhoz is.

| 15. | Más szóval a kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. Az uniós jogalkotó feladata, hogy biztosítsa ezt az egyensúlyt. Az erre az egyensúlyra való igényt a Bizottság kifejezetten kiemeli a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, 2009. június 10-i közleményében (10). Jelentős szerepet játszik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó, új többéves programra (a Stockholmi Program) irányuló megbeszélésekben is. |
| --- | --- |

15.

Más szóval a kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. Az uniós jogalkotó feladata, hogy biztosítsa ezt az egyensúlyt. Az erre az egyensúlyra való igényt a Bizottság kifejezetten kiemeli a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, 2009. június 10-i közleményében (10). Jelentős szerepet játszik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó, új többéves programra (a Stockholmi Program) irányuló megbeszélésekben is.

| 16. | Ilyen körülmények között célszerű hangsúlyozni, hogy az adatvédelmi jog semmi esetre sem sérti a kormányoknak a közbiztonság védelmére irányuló jogos érdekeit. Amenynyiben az adatokra konkrét és törvényes célból van szükség, akkor felhasználhatók, szükség esetén megfelelő biztosítékokat nyújtó további intézkedések mellett. Lényeges az is, hogy az információ összegyűjtésére, megosztására és feldolgozására kizárólag konkrét biztonsági igények szerint és az adatvédelmi elvek betartásával kerüljön sor. |
| --- | --- |

16.

Ilyen körülmények között célszerű hangsúlyozni, hogy az adatvédelmi jog semmi esetre sem sérti a kormányoknak a közbiztonság védelmére irányuló jogos érdekeit. Amenynyiben az adatokra konkrét és törvényes célból van szükség, akkor felhasználhatók, szükség esetén megfelelő biztosítékokat nyújtó további intézkedések mellett. Lényeges az is, hogy az információ összegyűjtésére, megosztására és feldolgozására kizárólag konkrét biztonsági igények szerint és az adatvédelmi elvek betartásával kerüljön sor.

| 17. | A terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem (11) természetesen jelenthet jogos alapot annak lehetővé tételéhez, hogy a személyes adatokat – a magánélethez való alapvető jogok és az adatvédelem tiszteletben tartásával – feldolgozzák. Ugyanakkor ennek létjogosultságához világos és vitathatatlan elemekkel kell alátámasztani a magánéletbe való beavatkozást, és bizonyítani kell a feldolgozás arányosságát. Ez még inkább szükséges abban az esetben, ha – mint a javaslatban tervezettek szerint – jelentős mértékben avatkoznak be olyan egyének jogaiba, akik védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportot alkotnak. |
| --- | --- |

17.

A terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelem (11) természetesen jelenthet jogos alapot annak lehetővé tételéhez, hogy a személyes adatokat – a magánélethez való alapvető jogok és az adatvédelem tiszteletben tartásával – feldolgozzák. Ugyanakkor ennek létjogosultságához világos és vitathatatlan elemekkel kell alátámasztani a magánéletbe való beavatkozást, és bizonyítani kell a feldolgozás arányosságát. Ez még inkább szükséges abban az esetben, ha – mint a javaslatban tervezettek szerint – jelentős mértékben avatkoznak be olyan egyének jogaiba, akik védelemre szoruló, kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportot alkotnak.

V.   ÁLTALÁNOSABB TENDENCIÁK FOLYTATÁSA

Az a tendencia, hogy a bűnüldöző szervek az adatokhoz széles körű hozzáféréssel rendelkezzenek

| 18. | Ki kell emelni, hogy a javaslatok nem csupán abba az általános tendenciába illeszkednek, hogy a bűnüldöző hatóságoknak számos nagyszabású informatikai és azonosító rendszerhez hozzáférést biztosítanak, hanem a következő lépést jelentik egy arra irányuló tendenciában, hogy a bűnüldöző hatóságoknak hozzáférést biztosítanak olyan egyének adataihoz, akiket elvileg nem gyanúsítanak bűncselekmény elkövetésével. Továbbá ez olyan adatokat érint, amelyek gyűjtése nem a bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos céllal történt. Példa erre a közelmúltból:






  — | Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve (12) a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról. |
| --- | --- | --- |

18.

Ki kell emelni, hogy a javaslatok nem csupán abba az általános tendenciába illeszkednek, hogy a bűnüldöző hatóságoknak számos nagyszabású informatikai és azonosító rendszerhez hozzáférést biztosítanak, hanem a következő lépést jelentik egy arra irányuló tendenciában, hogy a bűnüldöző hatóságoknak hozzáférést biztosítanak olyan egyének adataihoz, akiket elvileg nem gyanúsítanak bűncselekmény elkövetésével. Továbbá ez olyan adatokat érint, amelyek gyűjtése nem a bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos céllal történt. Példa erre a közelmúltból:

—

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve (12) a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról.

| — | A Tanács 2008. június 23-i 2008/633/IB határozata (13) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről. |
| --- | --- |

—

A Tanács 2008. június 23-i 2008/633/IB határozata (13) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről.

| — | Javaslat – A Tanács kerethatározata (14) az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról. |
| --- | --- |

—

Javaslat – A Tanács kerethatározata (14) az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról.

| 19. | Az említett kezdeményezésekkel kapcsolatos véleményeiben az európai adatvédelmi biztos kritikusan közelítette meg azt a kérdést, hogy bűnüldözési céllal hozzáférést biztosítsanak olyan egyének személyes adataihoz, akiket nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, és amely adatok gyűjtése egyéb céllal történt. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy megfelelő indokolásról kell gondoskodni, és hogy teljesíteni kell a szükségesség és az arányosság kritériumait. Az utas-nyilvántartási adatállománnyal kapcsolatos véleményében óva intett a teljesen „bekamerázott” társadalom felé vezető lépéstől. |
| --- | --- |

19.

Az említett kezdeményezésekkel kapcsolatos véleményeiben az európai adatvédelmi biztos kritikusan közelítette meg azt a kérdést, hogy bűnüldözési céllal hozzáférést biztosítsanak olyan egyének személyes adataihoz, akiket nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, és amely adatok gyűjtése egyéb céllal történt. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy megfelelő indokolásról kell gondoskodni, és hogy teljesíteni kell a szükségesség és az arányosság kritériumait. Az utas-nyilvántartási adatállománnyal kapcsolatos véleményében óva intett a teljesen „bekamerázott” társadalom felé vezető lépéstől.

| 20. | Az európai adatvédelmi biztos részletezte a fenti megközelítést a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, 2009. június 10-i bizottsági közleményre (15) vonatkozó véleményében. A vélemény azt a felkérést tartalmazta, hogy a Stockholmi Programban konkrétan foglalkozzanak azzal a tendenciával, hogy az információk a gyűjtési céltól eltérő célra kerülnek felhasználásra. Szigorú kritériumokra van szükség, például arra a kritériumra, hogy az adatok iránti kérelmeknek arányosnak és célirányosnak kell lenniük, és elvileg adott személyekkel kapcsolatos gyanún kell alapulniuk. |
| --- | --- |

20.

Az európai adatvédelmi biztos részletezte a fenti megközelítést a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, 2009. június 10-i bizottsági közleményre (15) vonatkozó véleményében. A vélemény azt a felkérést tartalmazta, hogy a Stockholmi Programban konkrétan foglalkozzanak azzal a tendenciával, hogy az információk a gyűjtési céltól eltérő célra kerülnek felhasználásra. Szigorú kritériumokra van szükség, például arra a kritériumra, hogy az adatok iránti kérelmeknek arányosnak és célirányosnak kell lenniük, és elvileg adott személyekkel kapcsolatos gyanún kell alapulniuk.

Általános vitára van szükség a bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatban

| 21. | Ezt a véleményt az uniós információcsere jövőjével kapcsolatos átfogóbb vita és annak a tendenciának a keretében is szemlélni kell, hogy növekvő mértékben biztosítanak hatalmas adatbázisokhoz bűnüldözési célú hozzáférést. Az európai adatvédelmi biztos megragadja a lehetőséget annak kiemelésére, hogy minden egyes ilyen javaslatot eseti alapon kell értékelni, és hogy e kérdéssel kapcsolatban koherens, átfogó és jövőorientált elképzelésre van szükség, amely lehetőség szerint kapcsolódik a Stockholmi Programhoz. |
| --- | --- |

21.

Ezt a véleményt az uniós információcsere jövőjével kapcsolatos átfogóbb vita és annak a tendenciának a keretében is szemlélni kell, hogy növekvő mértékben biztosítanak hatalmas adatbázisokhoz bűnüldözési célú hozzáférést. Az európai adatvédelmi biztos megragadja a lehetőséget annak kiemelésére, hogy minden egyes ilyen javaslatot eseti alapon kell értékelni, és hogy e kérdéssel kapcsolatban koherens, átfogó és jövőorientált elképzelésre van szükség, amely lehetőség szerint kapcsolódik a Stockholmi Programhoz.

| 22. | Minden eddiginél nyilvánvalóbb, hogy mélyreható vizsgálatra van szükség azzal kapcsolatban, hogy az uniós információcserének és a nagyszabású informatikai rendszereknek milyen formát kell ölteniük. A vizsgálat során egyaránt kellően figyelembe kell venni, hogy milyen negatív hatásai vannak a magánéletre és milyen hatékonyságot biztosít a bűnüldöző szervek számára, mégpedig először az új eszköz javaslatakor és megvitatásakor, azt követően pedig az eszközök végrehajtása után, rendszeres felülvizsgálat keretében. Ez is olyan kérdés, amelyben egyedi biztosítékokra van szükség, továbbá nagyobb hangsúlyt kell helyezni a célok korlátozásának elvére. Az említett elképzelésnek ki kell térnie a Lisszaboni Szerződés (esetleges) hatálybalépésére, valamint annak az első és a harmadik pillérhez tartozó jogalapokon nyugvó rendszerekre gyakorolt hatásaira. |
| --- | --- |

22.

Minden eddiginél nyilvánvalóbb, hogy mélyreható vizsgálatra van szükség azzal kapcsolatban, hogy az uniós információcserének és a nagyszabású informatikai rendszereknek milyen formát kell ölteniük. A vizsgálat során egyaránt kellően figyelembe kell venni, hogy milyen negatív hatásai vannak a magánéletre és milyen hatékonyságot biztosít a bűnüldöző szervek számára, mégpedig először az új eszköz javaslatakor és megvitatásakor, azt követően pedig az eszközök végrehajtása után, rendszeres felülvizsgálat keretében. Ez is olyan kérdés, amelyben egyedi biztosítékokra van szükség, továbbá nagyobb hangsúlyt kell helyezni a célok korlátozásának elvére. Az említett elképzelésnek ki kell térnie a Lisszaboni Szerződés (esetleges) hatálybalépésére, valamint annak az első és a harmadik pillérhez tartozó jogalapokon nyugvó rendszerekre gyakorolt hatásaira.

A meglévő jogi eszközök értékelése

| 23. | A szóban forgó javaslatokat az ujjlenyomatok lekérdezéséhez igénybe vett, olyan meglévő jogi aktusok kiegészítéseként fogadták el, amelyeket még nem hajtottak végre teljes körűen. Az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben különösen a prümi határozatra (16) hívja fel a figyelmet, amelyet a tagállamok 2011 júniusára végrehajtanak. E határozat alapján a tagállamok „találat/nincs találat” típusú információkérés alapján automatikus hozzáférést biztosítanak egymásnak többek között a nemzeti automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereikhez (AFIS). Ha a prümi határozat alapján történő lekérdezés találatot eredményez, a nemzeti jog alapján, többek között a kölcsönös jogsegély révén további információk – köztük személyes adatok – szerezhetők be abból a tagállamból, amelyik a nemzeti AFIS-rendszerében rögzítette az ujjlenyomatot. |
| --- | --- |

23.

A szóban forgó javaslatokat az ujjlenyomatok lekérdezéséhez igénybe vett, olyan meglévő jogi aktusok kiegészítéseként fogadták el, amelyeket még nem hajtottak végre teljes körűen. Az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben különösen a prümi határozatra (16) hívja fel a figyelmet, amelyet a tagállamok 2011 júniusára végrehajtanak. E határozat alapján a tagállamok „találat/nincs találat” típusú információkérés alapján automatikus hozzáférést biztosítanak egymásnak többek között a nemzeti automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereikhez (AFIS). Ha a prümi határozat alapján történő lekérdezés találatot eredményez, a nemzeti jog alapján, többek között a kölcsönös jogsegély révén további információk – köztük személyes adatok – szerezhetők be abból a tagállamból, amelyik a nemzeti AFIS-rendszerében rögzítette az ujjlenyomatot.

| 24. | Ezzel összefüggésben egy másik jogi eszköz is hasznosnak bizonyulhat: az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről szóló 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (17). Ez a jogi eszköz megkönnyíti a tagállami bűnüldöző hatóságok által tárolt, vagy a rendelkezésükre álló információk (azaz az ujjlenyomatok és más kiegészítő információk) cseréjét. Ez a jogi eszköz 2008. december 18-tól van hatályban. |
| --- | --- |

24.

Ezzel összefüggésben egy másik jogi eszköz is hasznosnak bizonyulhat: az Európai Unió tagállamainak bűnüldöző hatóságai közötti, információ és bűnüldözési operatív információ cseréjének leegyszerűsítéséről szóló 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (17). Ez a jogi eszköz megkönnyíti a tagállami bűnüldöző hatóságok által tárolt, vagy a rendelkezésükre álló információk (azaz az ujjlenyomatok és más kiegészítő információk) cseréjét. Ez a jogi eszköz 2008. december 18-tól van hatályban.

| 25. | Az egyetlen meglévő eszköz, amely régebb óta áll a tagállamok rendelkezésére, a kölcsönös jogsegély hagyományos eszköze, amelynek révén igazságügyi hatóságaik a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény alapján hozzáférést kérhetnek bűnügyi és egyéb ujjlenyomat-nyilvántartásokhoz, többek között a menedékkérők tekintetében is. |
| --- | --- |

25.

Az egyetlen meglévő eszköz, amely régebb óta áll a tagállamok rendelkezésére, a kölcsönös jogsegély hagyományos eszköze, amelynek révén igazságügyi hatóságaik a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény alapján hozzáférést kérhetnek bűnügyi és egyéb ujjlenyomat-nyilvántartásokhoz, többek között a menedékkérők tekintetében is.

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint alapvető fontosságú, hogy az Eurodachoz való hozzáférés szükségességének felmérése részeként először végrehajtsák azokat az új uniós jogi eszközöket – és alkalmazásukat értékeljék –, amelyek lehetővé teszik, hogy egy tagállam lekérdezhesse a valamely másik tagállam által tárolt ujjlenyomatokat és egyéb bűnüldözési adatokat. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint alapvető fontosságú, hogy az Eurodachoz való hozzáférés szükségességének felmérése részeként először végrehajtsák azokat az új uniós jogi eszközöket – és alkalmazásukat értékeljék –, amelyek lehetővé teszik, hogy egy tagállam lekérdezhesse a valamely másik tagállam által tárolt ujjlenyomatokat és egyéb bűnüldözési adatokat.

| 27. | Az arányosság elvének való megfelelés nemcsak azt jelenti, hogy a javasolt intézkedés hatékony, hanem azt is, hogy a javaslat tervezett célja nem érhető el a meglévő eszközökkel. Ezeket az eszközöket gondosan meg kell vizsgálni, mielőtt további/új intézkedéseket vezetnek be a személyes adatok feldolgozására. Az európai adatvédelmi biztos szerint ilyen átfogó vizsgálatra nem került sor. |
| --- | --- |

27.

Az arányosság elvének való megfelelés nemcsak azt jelenti, hogy a javasolt intézkedés hatékony, hanem azt is, hogy a javaslat tervezett célja nem érhető el a meglévő eszközökkel. Ezeket az eszközöket gondosan meg kell vizsgálni, mielőtt további/új intézkedéseket vezetnek be a személyes adatok feldolgozására. Az európai adatvédelmi biztos szerint ilyen átfogó vizsgálatra nem került sor.

VI.   A SZÓBAN FORGÓ ESET SAJÁTOS KÖRÜLMÉNYEI

| 28. | Kiindulásként az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy 2005. november 24-i közleményében (18) a Bizottság arra emlékeztetett, hogy „A menedékkérelem és a vízumkérelem sem utal semmilyen formában arra, hogy a büntetlen előéletű személy bűntettet vagy terrorcselekményt fog elkövetni”. |
| --- | --- |

28.

Kiindulásként az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy 2005. november 24-i közleményében (18) a Bizottság arra emlékeztetett, hogy „A menedékkérelem és a vízumkérelem sem utal semmilyen formában arra, hogy a büntetlen előéletű személy bűntettet vagy terrorcselekményt fog elkövetni”.

| 29. | A javaslatok az olyan egyének személyes adataihoz való hozzáférésre vonatkoznak, akiket nemcsak hogy elvileg nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, hanem magasabb fokú védelemre is szorulnak, mivel üldöztetés elől menekülnek. Ezek a személyek a lakosság különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportját alkotják, és bizonytalan helyzetüket figyelembe kell venni a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának felmérésekor. |
| --- | --- |

29.

A javaslatok az olyan egyének személyes adataihoz való hozzáférésre vonatkoznak, akiket nemcsak hogy elvileg nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, hanem magasabb fokú védelemre is szorulnak, mivel üldöztetés elől menekülnek. Ezek a személyek a lakosság különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportját alkotják, és bizonytalan helyzetüket figyelembe kell venni a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának felmérésekor.

| 30. | A határozati javaslat indokolása szerint strukturális információs és verifikációs rés áll fenn: jelenleg ugyanis nincs olyan egységes, a bűnüldöző hatóságok számára hozzáférhető rendszer, amely lehetővé tenné annak meghatározását, hogy melyik tagállam rendelkezik információkkal egy adott menedékkérőről. |
| --- | --- |

30.

A határozati javaslat indokolása szerint strukturális információs és verifikációs rés áll fenn: jelenleg ugyanis nincs olyan egységes, a bűnüldöző hatóságok számára hozzáférhető rendszer, amely lehetővé tenné annak meghatározását, hogy melyik tagállam rendelkezik információkkal egy adott menedékkérőről.

| 31. | Ez lehetséges, azonban nem ad választ arra a kérdésre, hogy miért van szükség a menedékkérőkkel kapcsolatban erre az információra, akik a korábban említettek szerint kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportot alkotnak és elvileg nem gyanúsítottak, míg hasonló ujjlenyomat-adatok más társadalmi csoportról nem állnak rendelkezésre. Bizonyára van kellő indokolás, a Bizottság azonban nem adott ilyet. |
| --- | --- |

31.

Ez lehetséges, azonban nem ad választ arra a kérdésre, hogy miért van szükség a menedékkérőkkel kapcsolatban erre az információra, akik a korábban említettek szerint kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportot alkotnak és elvileg nem gyanúsítottak, míg hasonló ujjlenyomat-adatok más társadalmi csoportról nem állnak rendelkezésre. Bizonyára van kellő indokolás, a Bizottság azonban nem adott ilyet.

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet a javaslatok további indokolására is. A határozati javaslat indokolása megemlíti, hogy ha a prümi határozat alapján történő lekérdezés találatot eredményez, a nemzeti jog alapján, többek között a kölcsönös jogsegély révén további információk – köztük személyes adatok – szerezhetők be abból a tagállamból, amelyik a nemzeti AFIS-rendszerében rögzítette az ujjlenyomatot. A fentieket kijelentve úgy tűnik, hogy a Bizottság a javaslat indokolásában egyetlen érvként használja azt, hogy „jóllehet ez az eljárás sikeres lehet azon tagállamok esetében, amelyek a menedékkérők ujjlenyomatait nemzeti AFIS rendszerükben együtt tárolják más, a bűnüldöző hatóságok által gyűjtött ujjlenyomatokkal, eredménytelen lesz azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a nemzeti AFIS rendszer nem tartalmazza a menedékkérők ujjlenyomatait, hacsak azok nem bűncselekményekkel kapcsolatban kerültek rögzítésre”. Ez az érv szerepel a javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban is. |
| --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet a javaslatok további indokolására is. A határozati javaslat indokolása megemlíti, hogy ha a prümi határozat alapján történő lekérdezés találatot eredményez, a nemzeti jog alapján, többek között a kölcsönös jogsegély révén további információk – köztük személyes adatok – szerezhetők be abból a tagállamból, amelyik a nemzeti AFIS-rendszerében rögzítette az ujjlenyomatot. A fentieket kijelentve úgy tűnik, hogy a Bizottság a javaslat indokolásában egyetlen érvként használja azt, hogy „jóllehet ez az eljárás sikeres lehet azon tagállamok esetében, amelyek a menedékkérők ujjlenyomatait nemzeti AFIS rendszerükben együtt tárolják más, a bűnüldöző hatóságok által gyűjtött ujjlenyomatokkal, eredménytelen lesz azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a nemzeti AFIS rendszer nem tartalmazza a menedékkérők ujjlenyomatait, hacsak azok nem bűncselekményekkel kapcsolatban kerültek rögzítésre”. Ez az érv szerepel a javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban is.

| 33. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ez nem érdemi érv. Bűncselekménnyel összefüggésbe nem hozható menedékkérők ujjlenyomatainak rendszeres tárolása egy adatbázisban a bűnüldöző hatóságok által gyűjtött egyéb ujjlenyomatokkal – bűncselekménnyel gyanúsított vagy elítélt menedékkérőkével és/vagy egyéb személyekével –, önmagában ez komoly aggályokat vet fel a célok korlátozásának elvét és az adatfeldolgozás jogszerűségét illetően. A fenti érv alkalmazása helyett a Bizottságnak inkább azt kellene megvizsgálnia, hogy ez a rendszeres tárolás megfelel-e az uniós adatvédelmi jogszabályoknak. |
| --- | --- |

33.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ez nem érdemi érv. Bűncselekménnyel összefüggésbe nem hozható menedékkérők ujjlenyomatainak rendszeres tárolása egy adatbázisban a bűnüldöző hatóságok által gyűjtött egyéb ujjlenyomatokkal – bűncselekménnyel gyanúsított vagy elítélt menedékkérőkével és/vagy egyéb személyekével –, önmagában ez komoly aggályokat vet fel a célok korlátozásának elvét és az adatfeldolgozás jogszerűségét illetően. A fenti érv alkalmazása helyett a Bizottságnak inkább azt kellene megvizsgálnia, hogy ez a rendszeres tárolás megfelel-e az uniós adatvédelmi jogszabályoknak.

VII.   A JAVASLAT IDŐZÍTÉSE

| 34. | A javaslatokat a Bizottság olyan helyzetben fogadja el, amelyet változó körülmények jellemeznek. |
| --- | --- |

34.

A javaslatokat a Bizottság olyan helyzetben fogadja el, amelyet változó körülmények jellemeznek.

| 35. | Először is a Stockholmi Program elfogadása 2009 decemberére várható. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó többéves program megszövegezéséről intenzív megbeszélések folynak ezekben a hónapokban. Az információ-felhasználás és -csere fontos kérdés lesz a Stockholmi Programban, beleértve egy európai információs modell (19) vagy egy biztonságra vonatkozó, európai információkezelési stratégia (20) kialakítását is. Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos kiegyensúlyozott megközelítést javasol, amelynek jegyében a magánélettel kapcsolatos és az adatvédelmi garanciákat már a lehető legkorábbi szakaszban beépítik az információs rendszerekbe. A Stockholmi Programhoz szorosan kapcsolódik a Tanácsban az információcserével foglalkozó ad hoc munkacsoport tevékenysége. A szóban forgó javaslatok tárgyára valószínűleg kiterjed majd az említett tevékenység. |
| --- | --- |

35.

Először is a Stockholmi Program elfogadása 2009 decemberére várható. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó többéves program megszövegezéséről intenzív megbeszélések folynak ezekben a hónapokban. Az információ-felhasználás és -csere fontos kérdés lesz a Stockholmi Programban, beleértve egy európai információs modell (19) vagy egy biztonságra vonatkozó, európai információkezelési stratégia (20) kialakítását is. Ezzel összefüggésben az európai adatvédelmi biztos kiegyensúlyozott megközelítést javasol, amelynek jegyében a magánélettel kapcsolatos és az adatvédelmi garanciákat már a lehető legkorábbi szakaszban beépítik az információs rendszerekbe. A Stockholmi Programhoz szorosan kapcsolódik a Tanácsban az információcserével foglalkozó ad hoc munkacsoport tevékenysége. A szóban forgó javaslatok tárgyára valószínűleg kiterjed majd az említett tevékenység.

| 36. | Másodszor, az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy meg kell vizsgálni, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése milyen következményekkel jár a bűnüldözési tevékenységekre vonatkozó jövőbeli jogszabályokra nézve. Az első következmény az lenne, hogy a jövőben minden ilyen típusú javaslatra a rendes jogalkotási eljárás vonatkozna, ami maga után vonná a Tanács és az Európai Parlament egyenlő részvételét. A második következmény az EU-Szerződés „pillérekre épülő” szerkezetének megszüntetéséhez kapcsolódik. A Lisszaboni Szerződés előírhatja, hogy a Bizottságnak az új jogalap alapján új javaslatot kell benyújtania, sőt esetleg egy jogi aktusban összevonva a rendeletjavaslatot és a határozati javaslatot, ami mindenképpen hozzájárulna a jogi egyértelműséghez. |
| --- | --- |

36.

Másodszor, az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy meg kell vizsgálni, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése milyen következményekkel jár a bűnüldözési tevékenységekre vonatkozó jövőbeli jogszabályokra nézve. Az első következmény az lenne, hogy a jövőben minden ilyen típusú javaslatra a rendes jogalkotási eljárás vonatkozna, ami maga után vonná a Tanács és az Európai Parlament egyenlő részvételét. A második következmény az EU-Szerződés „pillérekre épülő” szerkezetének megszüntetéséhez kapcsolódik. A Lisszaboni Szerződés előírhatja, hogy a Bizottságnak az új jogalap alapján új javaslatot kell benyújtania, sőt esetleg egy jogi aktusban összevonva a rendeletjavaslatot és a határozati javaslatot, ami mindenképpen hozzájárulna a jogi egyértelműséghez.

| 37. | Harmadszor, az európai adatvédelmi biztos kétségbe vonja azt is, hogy ezt a javaslatot külön eljárásban, az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásától függetlenül kell elfogadni, amelyek megvitatása még folyik a Tanácsban és a Parlamentben. A szóban forgó javaslatok azzal a következménnyel járnak, hogy noha az Eurodac-rendszer módosításáról folytatott lényegi megbeszélések nem zárulnak le, a rendszer célja megváltozik, ami szintén a rendszer egyik alapvető módosítását jelenti. Jobban gondoskodtak volna a következetességről, ha ezeket a javaslatokat az általános átdolgozáshoz (21) kapcsolták volna vagy elhalasztották volna addig, míg elfogadják az első módosítást. |
| --- | --- |

37.

Harmadszor, az európai adatvédelmi biztos kétségbe vonja azt is, hogy ezt a javaslatot külön eljárásban, az Eurodac- és a dublini rendelet általános átdolgozásától függetlenül kell elfogadni, amelyek megvitatása még folyik a Tanácsban és a Parlamentben. A szóban forgó javaslatok azzal a következménnyel járnak, hogy noha az Eurodac-rendszer módosításáról folytatott lényegi megbeszélések nem zárulnak le, a rendszer célja megváltozik, ami szintén a rendszer egyik alapvető módosítását jelenti. Jobban gondoskodtak volna a következetességről, ha ezeket a javaslatokat az általános átdolgozáshoz (21) kapcsolták volna vagy elhalasztották volna addig, míg elfogadják az első módosítást.

| 38. | Ilyen körülmények között, a jogbizonytalanság elkerülése érdekében megfelelőbb elhalasztani a javaslat elfogadását. A Bizottság nem állítja, hogy a javaslatokat sürgősen kell elfogadni, a sürgősséget pedig semmiképpen nem indokolja egyéb körülmény. |
| --- | --- |

38.

Ilyen körülmények között, a jogbizonytalanság elkerülése érdekében megfelelőbb elhalasztani a javaslat elfogadását. A Bizottság nem állítja, hogy a javaslatokat sürgősen kell elfogadni, a sürgősséget pedig semmiképpen nem indokolja egyéb körülmény.

VIII.   ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG AZ EMBERI JOGOKRÓL SZÓLÓ EURÓPAI EGYEZMÉNY (EJEE) 8. CIKKÉVEL

| 39. | A rendeletjavaslat indokolása konkrétan foglalkozik az alapvető jogok tiszteletben tartásával, beleértve az EU Alapjogi Chartájának a személyes adatok védelméről szóló 8. cikkének tiszteletben tartását is. Kifejti, hogy a Bizottság szerint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok bűnüldözési célokból történő feldolgozása ne ütközzön a személyes adatok védelmének alapvető jogába – különös tekintettel a feldolgozás szükségességére és arányosságára – a javaslat szigorú feltételeket állapít meg. |
| --- | --- |

39.

A rendeletjavaslat indokolása konkrétan foglalkozik az alapvető jogok tiszteletben tartásával, beleértve az EU Alapjogi Chartájának a személyes adatok védelméről szóló 8. cikkének tiszteletben tartását is. Kifejti, hogy a Bizottság szerint annak biztosítása érdekében, hogy a személyes adatok bűnüldözési célokból történő feldolgozása ne ütközzön a személyes adatok védelmének alapvető jogába – különös tekintettel a feldolgozás szükségességére és arányosságára – a javaslat szigorú feltételeket állapít meg.

| 40. | Az európai adatvédelmi biztost nem győzi meg a Bizottság fenti kijelentése. Megjegyzi, hogy feltétlenül meg kell vizsgálni, hogy a javaslatok kiállják-e a jogszerűség próbáját az emberi jogokról szóló európai egyezménynek a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett 8. cikke értelmében. A javaslatoknak tiszteletben kell tartaniuk a szükségesség és az arányosság elvét, figyelembe véve a már rendelkezésre álló jogi eszközök összefüggését. A Bizottságnak ezt hitelesen kellene bizonyítania a javaslatban vagy annak indokolásában. E tekintetben fontos precedens az S. and Marper kontra Egyesült Királyság ügy (22). |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztost nem győzi meg a Bizottság fenti kijelentése. Megjegyzi, hogy feltétlenül meg kell vizsgálni, hogy a javaslatok kiállják-e a jogszerűség próbáját az emberi jogokról szóló európai egyezménynek a Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett 8. cikke értelmében. A javaslatoknak tiszteletben kell tartaniuk a szükségesség és az arányosság elvét, figyelembe véve a már rendelkezésre álló jogi eszközök összefüggését. A Bizottságnak ezt hitelesen kellene bizonyítania a javaslatban vagy annak indokolásában. E tekintetben fontos precedens az S. and Marper kontra Egyesült Királyság ügy (22).

| 41. | A határozati javaslat (6) preambulumbekezdésében szerepel, hogy „e beavatkozásnak meg kell felelnie a jogszabályoknak, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének magatartásának kiigazítását, védenie kell az egyéneket az önkényességgel szemben, és megfelelő egyértelműséggel kell megjelölnie, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon. Egy demokratikus társadalomban minden beavatkozásnak szükségszerű módon jogos és arányos érdekből kell fakadnia, és arányban kell állnia az elérni kívánt jogos céllal”. A preambulum azonban nem indokolja meg, hogy miért van szükség a javasolt jogi aktusra. |
| --- | --- |

41.

A határozati javaslat (6) preambulumbekezdésében szerepel, hogy „e beavatkozásnak meg kell felelnie a jogszabályoknak, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének magatartásának kiigazítását, védenie kell az egyéneket az önkényességgel szemben, és megfelelő egyértelműséggel kell megjelölnie, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon. Egy demokratikus társadalomban minden beavatkozásnak szükségszerű módon jogos és arányos érdekből kell fakadnia, és arányban kell állnia az elérni kívánt jogos céllal”. A preambulum azonban nem indokolja meg, hogy miért van szükség a javasolt jogi aktusra.

| 42. | Az Emberi Jogok Európai Bíróságának megszilárdult ítélkezési gyakorlatából következik, hogy egy demokratikus társadalomban a beavatkozás akkor minősülhet szükségesnek az EJEE 8. cikkének (2) bekezdése szerinti törvényes célból, ha „kényszerítő társadalmi igényt” elégít ki, ha arányos az elérni kívánt törvényes céllal, és ha a nemzeti hatóságok által az igazolására felhozott indokok „relevánsak és kielégítőek” (23). Továbbá a nemzeti hatóságok mérlegelési mozgástérrel bírnak, „amelynek terjedelme nem csupán a beavatkozás céljától, hanem annak pontos jellegétől is függ” (24). Ez a mozgástér általában beszűkül, ha a kérdéses jog elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyén ténylegesen élvezhesse a magánélethez fűződő vagy az alapvető jogait (25). |
| --- | --- |

42.

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának megszilárdult ítélkezési gyakorlatából következik, hogy egy demokratikus társadalomban a beavatkozás akkor minősülhet szükségesnek az EJEE 8. cikkének (2) bekezdése szerinti törvényes célból, ha „kényszerítő társadalmi igényt” elégít ki, ha arányos az elérni kívánt törvényes céllal, és ha a nemzeti hatóságok által az igazolására felhozott indokok „relevánsak és kielégítőek” (23). Továbbá a nemzeti hatóságok mérlegelési mozgástérrel bírnak, „amelynek terjedelme nem csupán a beavatkozás céljától, hanem annak pontos jellegétől is függ” (24). Ez a mozgástér általában beszűkül, ha a kérdéses jog elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyén ténylegesen élvezhesse a magánélethez fűződő vagy az alapvető jogait (25).

| 43. | Ezzel összefüggésben elsősorban meg kell vizsgálni a személyes adatok tervezett feldolgozásának célját: egyértelműen van-e meghatározva a cél, valamint a szükségessége és az arányossága bizonyított-e? Bizonyítani kell azt is, hogy nincs más olyan, kevésbé invazív eszköz, amellyel a tervezett cél elérhető lenne. |
| --- | --- |

43.

Ezzel összefüggésben elsősorban meg kell vizsgálni a személyes adatok tervezett feldolgozásának célját: egyértelműen van-e meghatározva a cél, valamint a szükségessége és az arányossága bizonyított-e? Bizonyítani kell azt is, hogy nincs más olyan, kevésbé invazív eszköz, amellyel a tervezett cél elérhető lenne.

| 44. | A javaslat szerint az Eurodac-rendszer célja az eredeti célhoz képest megváltozott, amit meg is magyaráz a határozati javaslat (6) preambulumbekezdése (26). Az azonban, hogy pusztán módosítanak egy jogalkotási szövegen, nem eredményez az EJEE 8. cikkével összeegyeztethető intézkedést. Még azzal is lehet érvelni, hogy a jogalkotási módosítás egyáltalán nem jár a cél megváltozásával. Az adatokat a jövőben is kizárólag azzal a céllal tárolják majd az Eurodac-rendszerben, hogy megkönnyítsék a dublini rendelet alkalmazását. Ahogyan azt már e véleményben kifejtettük, a tagállamok bűnüldöző hatóságai csak kivételes esetben kaphatnak majd hozzáférést. A javaslatok ezért nem változtatják meg a célt, hanem a célok korlátozásának elve alóli kivételnek kell őket tekinteni, ami bizonyos feltételek mellett a 95/46/EK irányelv 13. cikke alapján engedélyezhető. Az európai adatvédelmi biztos azonban nincs meggyőződve arról, hogy a fenti feltételek a szóban forgó esetben teljesülnek. |
| --- | --- |

44.

A javaslat szerint az Eurodac-rendszer célja az eredeti célhoz képest megváltozott, amit meg is magyaráz a határozati javaslat (6) preambulumbekezdése (26). Az azonban, hogy pusztán módosítanak egy jogalkotási szövegen, nem eredményez az EJEE 8. cikkével összeegyeztethető intézkedést. Még azzal is lehet érvelni, hogy a jogalkotási módosítás egyáltalán nem jár a cél megváltozásával. Az adatokat a jövőben is kizárólag azzal a céllal tárolják majd az Eurodac-rendszerben, hogy megkönnyítsék a dublini rendelet alkalmazását. Ahogyan azt már e véleményben kifejtettük, a tagállamok bűnüldöző hatóságai csak kivételes esetben kaphatnak majd hozzáférést. A javaslatok ezért nem változtatják meg a célt, hanem a célok korlátozásának elve alóli kivételnek kell őket tekinteni, ami bizonyos feltételek mellett a 95/46/EK irányelv 13. cikke alapján engedélyezhető. Az európai adatvédelmi biztos azonban nincs meggyőződve arról, hogy a fenti feltételek a szóban forgó esetben teljesülnek.

| 45. | Az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy attól még, hogy a jogalkotási javaslatban egyszerűen megállapítják a cél megváltozását, az nem válik elfogadhatóvá. A jogalkotási módosítás önmagában nem változtat annak megítélésén, hogy vajon egy demokratikus társadalomban a javaslatok szükségesek, arányosak és egyébiránt elfogadhatók-e az előző pontban említett rendelkezések alapján. |
| --- | --- |

45.

Az európai adatvédelmi biztos ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy attól még, hogy a jogalkotási javaslatban egyszerűen megállapítják a cél megváltozását, az nem válik elfogadhatóvá. A jogalkotási módosítás önmagában nem változtat annak megítélésén, hogy vajon egy demokratikus társadalomban a javaslatok szükségesek, arányosak és egyébiránt elfogadhatók-e az előző pontban említett rendelkezések alapján.

| 46. | A Bizottság által javasolt jogi eszközök a magánéletbe való egyértelmű beavatkozást jelentenek. Hasznosságuk és szükségességük ugyanakkor messze nem bizonyított a javaslatokban. A szükségességet arra vonatkozó érdemi bizonyíték bemutatásával kellene bizonyítani, hogy a menedékkérők kapcsolatba hozhatók a terrorizmussal és/vagy a súlyos bűncselekményekkel. A javaslatokban erre nem kerül sor. Igaz, hogy gyanúsítottak bizonyára utaztak már be az EU területére úgy, hogy hamis menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be. Attól azonban, hogy ez lehetséges, még nem válik olyan általános mintává, amely indokolná a jogi eszközök elfogadását. |
| --- | --- |

46.

A Bizottság által javasolt jogi eszközök a magánéletbe való egyértelmű beavatkozást jelentenek. Hasznosságuk és szükségességük ugyanakkor messze nem bizonyított a javaslatokban. A szükségességet arra vonatkozó érdemi bizonyíték bemutatásával kellene bizonyítani, hogy a menedékkérők kapcsolatba hozhatók a terrorizmussal és/vagy a súlyos bűncselekményekkel. A javaslatokban erre nem kerül sor. Igaz, hogy gyanúsítottak bizonyára utaztak már be az EU területére úgy, hogy hamis menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be. Attól azonban, hogy ez lehetséges, még nem válik olyan általános mintává, amely indokolná a jogi eszközök elfogadását.

| 47. | A jelenlegi körülmények között továbbá külön aggodalomra ad okot a megbélyegzés abból fakadó veszélye, hogy a kérelmező helyzetében lévő személyek, akiket nem ítéltek el bűncselekményért és akiknek joguk van az ártatlanság vélelméhez, ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mintha eleve gyanúsítottak lennének (27). E tekintetben az Emberi Jogok Európai Bírósága szem előtt tartja, hogy az egyezmény értelmében minden ember ártatlanság vélelméhez való joga magában foglalja azt az általános szabályt, hogy felmentését követően senki ártatlanságát illetően ne fogalmazhassanak meg gyanút (28). |
| --- | --- |

47.

A jelenlegi körülmények között továbbá külön aggodalomra ad okot a megbélyegzés abból fakadó veszélye, hogy a kérelmező helyzetében lévő személyek, akiket nem ítéltek el bűncselekményért és akiknek joguk van az ártatlanság vélelméhez, ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mintha eleve gyanúsítottak lennének (27). E tekintetben az Emberi Jogok Európai Bírósága szem előtt tartja, hogy az egyezmény értelmében minden ember ártatlanság vélelméhez való joga magában foglalja azt az általános szabályt, hogy felmentését követően senki ártatlanságát illetően ne fogalmazhassanak meg gyanút (28).

| 48. | Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy egy olyan esetleges érv, amely szerint az Eurodachoz való, bűnüldözési célú hozzáférés megfelelő, könnyű és gyors, nem lehet elégséges ahhoz, hogy a javaslat kiállja a szükségesség próbáját. A szükségesség bebizonyítása nem alapozható pusztán a hozzáférés célszerűségére, még szigorú adatvédelmi biztosítékok mellett sem. Röviden, az európai adatvédelmi biztosnak komoly kétségei vannak a javaslatoknak az EJEE 8. cikke szerinti jogszerűségét illetően. |
| --- | --- |

48.

Ezenfelül az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy egy olyan esetleges érv, amely szerint az Eurodachoz való, bűnüldözési célú hozzáférés megfelelő, könnyű és gyors, nem lehet elégséges ahhoz, hogy a javaslat kiállja a szükségesség próbáját. A szükségesség bebizonyítása nem alapozható pusztán a hozzáférés célszerűségére, még szigorú adatvédelmi biztosítékok mellett sem. Röviden, az európai adatvédelmi biztosnak komoly kétségei vannak a javaslatoknak az EJEE 8. cikke szerinti jogszerűségét illetően.

IX.   NÉHÁNY ÉSZREVÉTEL A RENDELKEZŐ RÉSSZEL KAPCSOLATBAN

| 49. | Csupán obiter dictum (a döntés indokán túli, mellékes vélemény) gyanánt az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy pontosítsák a rendeletjavaslat 2a. cikkének szövegét, vagy ez utóbbi alternatívájaként a határozati javaslat egészüljön ki azzal, hogy a bűnüldöző hatóságoknak az Eurodachoz abban az esetben biztosítható hozzáférés, ha konkrét okuk van annak feltételezésére, hogy egy adott gyanúsított korábban már kért menedékjogot. Az indokolás tartalmaz ilyen felvetést, magának a javaslatnak a szövegébe azonban ez nem került be. Az európai adatvédelmi biztos szerint egy ilyen biztosíték fontos hozzáadott értéket képviselne. Ez az indítvány azonban önmagában nem jelenti azt, hogy az európai adatvédelmi biztos elfogadja az Eurodachoz való, bűnüldözési célú hozzáférés elvét. A fentiek mellékes ajánlásként értendők. |
| --- | --- |

49.

Csupán obiter dictum (a döntés indokán túli, mellékes vélemény) gyanánt az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy pontosítsák a rendeletjavaslat 2a. cikkének szövegét, vagy ez utóbbi alternatívájaként a határozati javaslat egészüljön ki azzal, hogy a bűnüldöző hatóságoknak az Eurodachoz abban az esetben biztosítható hozzáférés, ha konkrét okuk van annak feltételezésére, hogy egy adott gyanúsított korábban már kért menedékjogot. Az indokolás tartalmaz ilyen felvetést, magának a javaslatnak a szövegébe azonban ez nem került be. Az európai adatvédelmi biztos szerint egy ilyen biztosíték fontos hozzáadott értéket képviselne. Ez az indítvány azonban önmagában nem jelenti azt, hogy az európai adatvédelmi biztos elfogadja az Eurodachoz való, bűnüldözési célú hozzáférés elvét. A fentiek mellékes ajánlásként értendők.

| 50. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a kijelölt hatóságok Eurodachoz való hozzáférésére vonatkozó szigorú kritériumok (29) nem alkalmazandók az Europol Eurodac-adatokhoz való hozzáférésére. Az Europol számára megengedett, hogy egyedi elemzés vagy általános jellegű, illetve stratégiai elemzés céljából összehasonlításra irányuló megkereséseket kezdeményezzen. Az európai adatvédelmi biztos kérdezi, hogy az Europol nagyobb mozgástere miként felelhet meg a Bizottság indokolásának, nevezetesen annak, hogy hozzáférésre kizárólag konkrét esetben, sajátos körülmények között és szigorú feltételek mellett van szükség. |
| --- | --- |

50.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a kijelölt hatóságok Eurodachoz való hozzáférésére vonatkozó szigorú kritériumok (29) nem alkalmazandók az Europol Eurodac-adatokhoz való hozzáférésére. Az Europol számára megengedett, hogy egyedi elemzés vagy általános jellegű, illetve stratégiai elemzés céljából összehasonlításra irányuló megkereséseket kezdeményezzen. Az európai adatvédelmi biztos kérdezi, hogy az Europol nagyobb mozgástere miként felelhet meg a Bizottság indokolásának, nevezetesen annak, hogy hozzáférésre kizárólag konkrét esetben, sajátos körülmények között és szigorú feltételek mellett van szükség.

X.   ÖSSZEGZÉS

| 51. | Az európai adatvédelmi biztosnak komoly kétségei vannak afelől, hogy ezek a javaslatok jogszerűek, és hogy e javaslatok alapján elfogadhatók-e jogalkotási aktusok. Ezek a kétségek az e véleményben foglalt megfontolásokon alapulnak, amelyek a következőkben foglalhatók össze: |
| --- | --- |

51.

Az európai adatvédelmi biztosnak komoly kétségei vannak afelől, hogy ezek a javaslatok jogszerűek, és hogy e javaslatok alapján elfogadhatók-e jogalkotási aktusok. Ezek a kétségek az e véleményben foglalt megfontolásokon alapulnak, amelyek a következőkben foglalhatók össze:

| 52. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára. A kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. Az uniós jogalkotó feladata, hogy biztosítsa ezt az egyensúlyt. |
| --- | --- |

52.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a jobb információcsere alapvető politikai cél az Európai Unió számára. A kormányoknak megfelelő eszközökre van szükségük a polgárok biztonságának garantálásához, de európai társadalmunkban teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a polgárok alapvető jogait. Az uniós jogalkotó feladata, hogy biztosítsa ezt az egyensúlyt.

| 53. | A terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelmet célzó intézkedések jelenthetnek jogos alapot a személyes adatok feldolgozásának lehetővé tételéhez, feltéve, hogy világos és vitathatatlan elemekkel támasztják alá a magánéletbe való beavatkozás szükségességét, és bizonyítják a feldolgozás arányosságát. Erre annál is inkább szükség van, mivel a javaslatok egy olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportra vonatkoznak, amely az üldöztetés előli menekülés folytán magasabb fokú védelemre szorul. Bizonytalan helyzetét figyelembe kell venni a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának felmérésekor. Az európai adatvédelmi biztos továbbá rámutat a megbélyegzés veszélyére. |
| --- | --- |

53.

A terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelmet célzó intézkedések jelenthetnek jogos alapot a személyes adatok feldolgozásának lehetővé tételéhez, feltéve, hogy világos és vitathatatlan elemekkel támasztják alá a magánéletbe való beavatkozás szükségességét, és bizonyítják a feldolgozás arányosságát. Erre annál is inkább szükség van, mivel a javaslatok egy olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportra vonatkoznak, amely az üldöztetés előli menekülés folytán magasabb fokú védelemre szorul. Bizonytalan helyzetét figyelembe kell venni a javasolt intézkedés szükségességének és arányosságának felmérésekor. Az európai adatvédelmi biztos továbbá rámutat a megbélyegzés veszélyére.

| 54. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslatok jogszerűségét az alábbi tágabb összefüggésben vizsgálják meg:






  a) | A tendencia, hogy bűnüldözési céllal hozzáférést biztosítanak olyan egyének személyes adataihoz, akiket nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, és amely adatok gyűjtése egyéb céllal történt. |
| --- | --- | --- |

54.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslatok jogszerűségét az alábbi tágabb összefüggésben vizsgálják meg:

a)

A tendencia, hogy bűnüldözési céllal hozzáférést biztosítanak olyan egyének személyes adataihoz, akiket nem gyanúsítanak bűncselekménnyel, és amely adatok gyűjtése egyéb céllal történt.

| b) | Minden egyes ilyen javaslatot eseti alapon kell értékelni, továbbá koherens, átfogó és jövőorientált elképzelésre van szükség, amely lehetőség szerint kapcsolódik a Stockholmi Programhoz. |
| --- | --- |

b)

Minden egyes ilyen javaslatot eseti alapon kell értékelni, továbbá koherens, átfogó és jövőorientált elképzelésre van szükség, amely lehetőség szerint kapcsolódik a Stockholmi Programhoz.

| c) | Annak szükségessége, hogy először végrehajtsák a többi olyan új uniós jogi eszközt – és alkalmazásukat értékeljék –, amely lehetővé teszi, hogy egy tagállam lekérdezhesse a valamely másik tagállam által tárolt ujjlenyomatokat és egyéb bűnüldözési adatokat. |
| --- | --- |

c)

Annak szükségessége, hogy először végrehajtsák a többi olyan új uniós jogi eszközt – és alkalmazásukat értékeljék –, amely lehetővé teszi, hogy egy tagállam lekérdezhesse a valamely másik tagállam által tárolt ujjlenyomatokat és egyéb bűnüldözési adatokat.

| d) | A javaslat sürgőssége, a változó jogi és politikai környezettel összefüggésben. |
| --- | --- |

d)

A javaslat sürgőssége, a változó jogi és politikai környezettel összefüggésben.

| 55. | A javaslatoknak az EJEE 8. cikkével való összeegyeztethetőségét illetően az európai adatvédelmi biztos kétségbe vonja a rendszer céljának megváltozását, és kiemeli, hogy attól még, hogy a jogalkotási javaslatban egyszerűen megállapítják a cél megváltozását, az nem jelent tényleges megváltozást. Továbbá a jogalkotási módosítás önmagában nem változtat annak megítélésén, hogy vajon egy demokratikus társadalomban a javaslatok szükségesek, arányosak és egyébiránt elfogadhatók-e, különös tekintettel a 95/46/EK irányelvben foglalt, a célok korlátozására vonatkozó szabályokra. |
| --- | --- |

55.

A javaslatoknak az EJEE 8. cikkével való összeegyeztethetőségét illetően az európai adatvédelmi biztos kétségbe vonja a rendszer céljának megváltozását, és kiemeli, hogy attól még, hogy a jogalkotási javaslatban egyszerűen megállapítják a cél megváltozását, az nem jelent tényleges megváltozást. Továbbá a jogalkotási módosítás önmagában nem változtat annak megítélésén, hogy vajon egy demokratikus társadalomban a javaslatok szükségesek, arányosak és egyébiránt elfogadhatók-e, különös tekintettel a 95/46/EK irányelvben foglalt, a célok korlátozására vonatkozó szabályokra.

| 56. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a szükségességet arra vonatkozó érdemi bizonyíték bemutatásával kellene bizonyítani, hogy a menedékkérők kapcsolatba hozhatók a terrorizmussal és/vagy a súlyos bűncselekményekkel. A javaslatokban erre nem kerül sor. |
| --- | --- |

56.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a szükségességet arra vonatkozó érdemi bizonyíték bemutatásával kellene bizonyítani, hogy a menedékkérők kapcsolatba hozhatók a terrorizmussal és/vagy a súlyos bűncselekményekkel. A javaslatokban erre nem kerül sor.

| 57. | Végül pedig az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. Tesz továbbá néhány észrevételt a javaslatok rendelkező részével kapcsolatban. |
| --- | --- |

57.

Végül pedig az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy konzultációra kérték fel, és ajánlja, hogy a javaslat preambulumában hivatkozzanak erre a konzultációra, ahhoz hasonlóan, ahogyan az több más olyan jogalkotási szövegben is történt, amelyek esetében az európai adatvédelmi biztossal – a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően – konzultációra került sor. Tesz továbbá néhány észrevételt a javaslatok rendelkező részével kapcsolatban.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 7-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  COM(2009) 342 végleges.

3

(4)  COM(2009) 344 végleges.

4

(5)  2006. január 20-i vélemény a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok belső biztonságért felelős hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, konzultációs céllal történő hozzáférésről szóló tanácsi határozati javaslatról (COM(2005) 600 végleges), HL C 97., 2006.4.25., 6. o.

5

(6)  2009. február 18-i vélemény az (egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló) (.../.../) EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló rendeletjavaslatról (COM(2008) 825); 2009. február 18-i vélemény az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló rendeletjavaslatról (COM(2008) 820 végleges).

6

(7)  Lásd különösen a határozati javaslat 1. cikkét.

7

(8)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o., a továbbiakban: a prümi határozat.

8

(9)  COM(2005) 597 végleges, 4.6. pont.

9

(10)  COM(2009) 262 végleges. Lásd még az európai adatvédelmi biztos e közleménnyel kapcsolatos, 2009. július 10-i véleményét, 22. pont.

10

(11)  Azok a célok, amelyek érdekében megengedett az ujjlenyomatadatok összehasonlítása a határozati javaslat 1. cikke alapján.

11

(12)  HL L 105., 2006.4.13., 54. o., Az európai adatvédelmi biztos 2005. szeptember 26-i véleménye, HL C 298., 2005.11.29., 1. o.

12

(13)  HL L 218., 2008.8.13., 129. o.

13

(14)  A Tanács még nem fogadta el; a tanácsi nyilvántartásban fellelhető legfrissebb szövegváltozat: 2009. június 29., 5618/2/09. Az európai adatvédelmi biztos 2007. december 20-i véleménye, HL C 110., 2008.5.1., 1. o.

14

(15)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

15

(16)  Lásd még a 6. pontot és a 6. lábjegyzetet.

16

(17)  HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

17

(18)  Az e vélemény 9. pontjában említett közlemény.

18

(19)  A Bizottság által a 2009. június 10-i – a 8. lábjegyzetben hivatkozott – közleményében használt kifejezés.

19

(20)  A svéd elnökség által használt kifejezés.

20

(21)  Lásd a 4. pontot.

21

(22)  A 30562/04. és 30566/04. sz. S. and Marper kontra Egyesült Királyság egyesített ügyekben 2008. december 4-én hozott ítélet, EBHT: még nem tették közzé.

22

(23)  Lásd többek között az 1986. november 24-i Gillow kontra Egyesült Királyság ítéletet, A. sorozat 109. szám, 55. §.

23

(24)  Lásd az 1987. március 26-i Leander kontra Svédország ítéletet, A. sorozat 116. szám, 59. §. Lásd még az EB-nek a C-465/2000., C-138/01. és C-139/01. sz. Österreichischer Rundfunk és társai egyesített ügyekben 2003. május 20-án hozott ítéletét, EBHT 2003., I-4989. o., 83. pont.

24

(25)  A 2004. május 27-i Connors kontra Egyesült Királyság ítélet, 66746/01. sz., 82. §.

25

(26)  Lásd e vélemény 8. pontját.

26

(27)  S. and Marper.

27

(28)  A 2000. március 21-i Asan Rushiti kontra Ausztria ítélet, 28389/95. sz., 31. §, további hivatkozásokkal, 33 EHRR 56.

28

(29)  A határozati javaslat 7. cikke; lásd e vélemény 6. pontját.

29

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 10.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/9

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5751 – Euroports/DP World/Trilogiport/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 92/02

2010. március 26-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5751 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 10.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/10

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. április 9.

2010/C 92/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3384 |
| JPY | Japán yen | 125,34 |
| DKK | Dán korona | 7,4430 |
| GBP | Angol font | 0,87200 |
| SEK | Svéd korona | 9,6941 |
| CHF | Svájci frank | 1,4364 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,9365 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,232 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 267,70 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7064 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8770 |
| RON | Román lej | 4,1423 |
| TRY | Török líra | 1,9969 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4378 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3466 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3839 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8798 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,8627 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 496,50 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,7415 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,1331 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2618 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 091,56 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2695 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,785 |
| RUB | Orosz rubel | 39,2025 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,150 |
| BRL | Brazil real | 2,3752 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3178 |
| INR | Indiai rúpia | 59,2710 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3384

JPY

Japán yen

125,34

DKK

Dán korona

7,4430

GBP

Angol font

0,87200

SEK

Svéd korona

9,6941

CHF

Svájci frank

1,4364

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,9365

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,232

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

267,70

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7064

PLN

Lengyel zloty

3,8770

RON

Román lej

4,1423

TRY

Török líra

1,9969

AUD

Ausztrál dollár

1,4378

CAD

Kanadai dollár

1,3466

HKD

Hongkongi dollár

10,3839

NZD

Új-zélandi dollár

1,8798

SGD

Szingapúri dollár

1,8627

KRW

Dél-Koreai won

1 496,50

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,7415

CNY

Kínai renminbi

9,1331

HRK

Horvát kuna

7,2618

IDR

Indonéz rúpia

12 091,56

MYR

Maláj ringgit

4,2695

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,785

RUB

Orosz rubel

39,2025

THB

Thaiföldi baht

43,150

BRL

Brazil real

2,3752

MXN

Mexikói peso

16,3178

INR

Indiai rúpia

59,2710

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 10.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 92/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 92/11

---

A Bizottság közleménye a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a beépített előtét nélküli fénycsövek, nagy intenzitású kisülőlámpák és az ilyen lámpák működtetésére alkalmas előtétek és lámpatestek környezetbarát tervezési követelményei tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 245/2009/EK bizottsági rendelet végrehajtása keretében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 92/04

Az átmeneti mérési módszerek címeinek és hivatkozásainak közzététele (1) a 245/2009/EK rendelet végrehajtása keretében.

| A termék | Szervezet | Hivatkozás | Cím | Mért paraméterek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A 245/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó valamennyi lámpa | CENELEC | EN 60061-1:1993
  Az összes módosítás az A41:2009-ig | Lámpafejek és lámpafoglalatok, valamint a csereszabatosságukat és biztonságukat ellenőrző idomszerek – 1. rész: Lámpafejek | — | Lámpafejek geometriája |

A termék

Szervezet

Hivatkozás

Cím

Mért paraméterek

A 245/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó valamennyi lámpa

CENELEC

EN 60061-1:1993

Az összes módosítás az A41:2009-ig

Lámpafejek és lámpafoglalatok, valamint a csereszabatosságukat és biztonságukat ellenőrző idomszerek – 1. rész: Lámpafejek

—

Lámpafejek geometriája

EN 62471:2008

A lámpák és a lámparendszerek fotobiológiai biztonsága

| — | Sugárzás (a sugárzási spektrum értékelése az I. melléklet 1.d) pontja szerint) |
| --- | --- |

—

Sugárzás (a sugárzási spektrum értékelése az I. melléklet 1.d) pontja szerint)

Európai Bizottság

2002/747/EK határozat (Melléklet)

A lámpákra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos módosított ökológiai kritériumok megállapításáról és az 1999/568/EK határozat módosításáról szóló, 2002. szeptember 9-i 2002/747/EK bizottsági határozat

| — | Higanytartalom |
| --- | --- |

—

Higanytartalom

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 18.2:1983

A fizikai fotometria alapjai

| — | Sugárzási szög |
| --- | --- |

—

Sugárzási szög

Két végükön fejelt fénycsövek

CENELEC

EN 60081:1998

Módosítások:

| | A1:2002 |
| --- | --- |

A1:2002

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

| | A3:2005 |
| --- | --- |

A3:2005

| | A4:2010 |
| --- | --- |

A4:2010

Két végükön fejelt fénycsövek – Működési követelmények

| — | A lámpa által kibocsátott fényáram |
| --- | --- |

—

A lámpa által kibocsátott fényáram

| — | A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége) |
| --- | --- |

—

A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége)

| — | A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).
  Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”. |
| --- | --- |

—

A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).

Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”.

| — | Lámpaélettartam-tényező (LSF)
  Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése a szabvány C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik. |
| --- | --- |

—

Lámpaélettartam-tényező (LSF)

Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése a szabvány C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik.

| — | A III. melléklet 6. táblázatának alkalmazásában a lámpaélettartam-tényezőt nagyfrekvenciás üzemmódban, 11h bekapcsolva/1h kikapcsolva kapcsolási ciklus mellett kell mérni. Egyéb esetekben a szabványban előírt kapcsolási ciklus alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

A III. melléklet 6. táblázatának alkalmazásában a lámpaélettartam-tényezőt nagyfrekvenciás üzemmódban, 11h bekapcsolva/1h kikapcsolva kapcsolási ciklus mellett kell mérni. Egyéb esetekben a szabványban előírt kapcsolási ciklus alkalmazandó.

| — | Színérték |
| --- | --- |

—

Színérték

| — | Korrelált színhőmérséklet (CCT) |
| --- | --- |

—

Korrelált színhőmérséklet (CCT)

| — | Színvisszaadás |
| --- | --- |

—

Színvisszaadás

Egy végükön fejelt fénycsövek

CENELEC

EN 60901:1996

Módosítások:

| | A1:1997 |
| --- | --- |

A1:1997

| | A2:2000 |
| --- | --- |

A2:2000

| | A3:2004 |
| --- | --- |

A3:2004

| | A4:2008 |
| --- | --- |

A4:2008

A5 tervezet (34A/1358/CDV)

Egy végükön fejelt fénycsövek – Működési követelmények

| — | A lámpa által kibocsátott fényáram |
| --- | --- |

—

A lámpa által kibocsátott fényáram

| — | A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége) |
| --- | --- |

—

A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége)

| — | A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).
  Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”. |
| --- | --- |

—

A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).

Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”.

| — | Lámpaélettartam-tényező (LSF)
  Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik. |
| --- | --- |

—

Lámpaélettartam-tényező (LSF)

Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik.

| — | Színérték |
| --- | --- |

—

Színérték

| — | Korrelált színhőmérséklet (CCT) |
| --- | --- |

—

Korrelált színhőmérséklet (CCT)

| — | Színvisszaadás |
| --- | --- |

—

Színvisszaadás

Valamennyi nagy intenzitású kisülőlámpa

CENELEC

EN 62035:2000

Módosítás:

A1:2003

Kisülőlámpák (a fénycsövek kivételével). Biztonsági előírások

| — | Fajlagos effektív UV-sugárzási teljesítmény |
| --- | --- |

—

Fajlagos effektív UV-sugárzási teljesítmény

Nagynyomású higanygőzlámpák

CENELEC

EN 60188:2001

Nagynyomású higanylámpák – Működési előírások

| — | A lámpa által kibocsátott fényáram |
| --- | --- |

—

A lámpa által kibocsátott fényáram

| — | A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége) |
| --- | --- |

—

A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége)

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 97-2005

A beltéri elektromos világítórendszerek karbantartása

| — | A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF) |
| --- | --- |

—

A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF)

| — | Lámpaélettartam-tényező (LSF) |
| --- | --- |

—

Lámpaélettartam-tényező (LSF)

CIE 154-2003

A kültéri elektromos világítórendszerek karbantartása

CIE 15-2004

Kolorimetria

| — | Színérték |
| --- | --- |

—

Színérték

| — | Korrelált színhőmérséklet |
| --- | --- |

—

Korrelált színhőmérséklet

CIE 13.3-1995

A fényforrások színvisszaadási képességének mérésére és meghatározására szolgáló módszer

| — | Színvisszaadás |
| --- | --- |

—

Színvisszaadás

Nagynyomású nátriumgőzlámpák

CENELEC

EN 60662:1993

Módosítások:

| | A4:1994 |
| --- | --- |

A4:1994

| | A5:1994 |
| --- | --- |

A5:1994

| | A6:1994 |
| --- | --- |

A6:1994

| | A7:1995 |
| --- | --- |

A7:1995

| | A9:1997 |
| --- | --- |

A9:1997

| | A10:1997 |
| --- | --- |

A10:1997

Nagynyomású nátriumlámpák – Működési követelmények

| — | A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége) |
| --- | --- |

—

A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége)

| — | A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).
  Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”. |
| --- | --- |

—

A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).

Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”.

| — | Lámpaélettartam-tényező (LSF)
  Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik. |
| --- | --- |

—

Lámpaélettartam-tényező (LSF)

Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik.

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 84-1989

A fényáram mérése

| — | A lámpa által kibocsátott fényáram |
| --- | --- |

—

A lámpa által kibocsátott fényáram

CIE 15-2004

Kolorimetria

| — | Színérték |
| --- | --- |

—

Színérték

| — | Korrelált színhőmérséklet |
| --- | --- |

—

Korrelált színhőmérséklet

CIE 13.3-1995

A fényforrások színvisszaadási képességének mérésére és meghatározására szolgáló módszer

| — | Színvisszaadás |
| --- | --- |

—

Színvisszaadás

Fémhalogén lámpák

CENELEC

IEC/EN 61167 tervezet (34A/1326/CDV)

Fém-halogén lámpák – Működési követelmények

| — | A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége) |
| --- | --- |

—

A lámpa által felhasznált teljesítmény (nem tartozik bele a kiegészítő berendezések, mint például az előtétek energiavesztesége)

| — | A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).
  Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”. |
| --- | --- |

—

A lámpa fényáram-stabilitási tényezője (LLMF).

Megjegyzés: a szabvány szövegében az LLMF neve „fényáramtartás”.

| — | Lámpaélettartam-tényező (LSF)
  Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik. |
| --- | --- |

—

Lámpaélettartam-tényező (LSF)

Megjegyzés: Az LSF-ről nem esik kifejezett említés, csak az élettartam vizsgálatának módjáról. Az LSF levezetése az EN 60081 szabvány (a két végükön fejelt fénycsövekre vonatkozó sorban említett változat) C. mellékletének megfelelően a fényáramtartási görbe alapján történik.

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 84-1989

A fényáram mérése

| — | A lámpa által kibocsátott fényáram |
| --- | --- |

—

A lámpa által kibocsátott fényáram

CIE 15-2004

Kolorimetria

| — | Színérték |
| --- | --- |

—

Színérték

| — | Korrelált színhőmérséklet |
| --- | --- |

—

Korrelált színhőmérséklet

CIE 13.3-1995

A fényforrások színvisszaadási képességének mérésére és meghatározására szolgáló módszer

| — | Színvisszaadás |
| --- | --- |

—

Színvisszaadás

A fénycsövek előtétjei (nagyfrekvenciás és nem nagyfrekvenciás)

CENELEC

EN 50294:1998

Módosítások:

| | A1:2001 |
| --- | --- |

A1:2001

| | A2:2003 |
| --- | --- |

A2:2003

Fényforráselőtét-áramkörök összteljesítmény-felvételének mérési módszere

| — | A lámpa-előtét áramkör bemeneti teljesítménye (nem tartozik bele az érzékelők, hálózati csatlakozók és más kiegészítő terhelések teljesítményfelvétele)
  Megjegyzés: A mért teljes bemeneti teljesítményt huzalból tekercselt, nem nagyfrekvenciás működtető szerelvény esetén 0,95, nagyfrekvenciás (HF) elektronikus működtető szerelvény esetén 1,00 fényáramszorzóval kell korrigálni. A referencialámpák toleranciáját szintén ellensúlyozni kell. |
| --- | --- |

—

A lámpa-előtét áramkör bemeneti teljesítménye (nem tartozik bele az érzékelők, hálózati csatlakozók és más kiegészítő terhelések teljesítményfelvétele)

Megjegyzés: A mért teljes bemeneti teljesítményt huzalból tekercselt, nem nagyfrekvenciás működtető szerelvény esetén 0,95, nagyfrekvenciás (HF) elektronikus működtető szerelvény esetén 1,00 fényáramszorzóval kell korrigálni. A referencialámpák toleranciáját szintén ellensúlyozni kell.

A 245/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó valamennyi lámpatest

CENELEC

EN 60598-1: 2008

Lámpatestek – 1. rész: Általános követelmények és vizsgálatok

| — | Külső behatásokkal szembeni védettségi fokozatok |
| --- | --- |

—

Külső behatásokkal szembeni védettségi fokozatok

A kizárólag referenciaértékként megadott paraméterek mérésére szolgáló módszerek

Irodai világításra használt lámpatestek

CEN

EN 12464-1

Munkahelyi világítás – 1. rész belső téri munkahelyek

| — | Lámpatest-avulási tényező |
| --- | --- |

—

Lámpatest-avulási tényező

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 97-2005

A beltéri elektromos világítórendszerek karbantartása

Köztéri világításra használt lámpatestek

CEN

EN 12464-2

Munkahelyi világítás – 2. rész szabadtéri munkahelyek

| — | Lámpatest-avulási tényező |
| --- | --- |

—

Lámpatest-avulási tényező

Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság

CIE 154-2003

A kültéri elektromos világítórendszerek karbantartása

CEN

EN 13032-1

EN 13032-2

Fény és világítás. Fényforrások és lámpatestek fotometriai adatainak mérése és ábrázolása.

| 1 – | Mérés és az adatfájl formátuma |
| --- | --- |

1 –

Mérés és az adatfájl formátuma

| 2 – | Külső és belső téri munkahelyek adatainak ábrázolása |
| --- | --- |

2 –

Külső és belső téri munkahelyek adatainak ábrázolása

| — | Fényhasznosítási tényező |
| --- | --- |

—

Fényhasznosítási tényező

| — | A felső térfélbe jutó fényáramhányad (ULOR) |
| --- | --- |

—

A felső térfélbe jutó fényáramhányad (ULOR)

---

(1)  Az elképzelések szerint ezeket az ideiglenes mérési módszereket idővel harmonizált szabvány vagy szabványok váltják fel. A harmonizált szabvány(ok) hivatkozásának/hivatkozásainak közzétételére a 2009/125/EK irányelv 9. és 10. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapjában kerül majd sor.

---