# Europeiska unionens C 87E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.087.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 87E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången1 april 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.087.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 87E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången1 april 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER |
| | Tirsdag 10 mars 2009 |
| 2010/C 087E/01 | Utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländerEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländer (2008/2181(INI)) | 1 |
| 2010/C 087E/02 | Gränsöverskridande flyttningar av bolagssätenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (2008/2196(INI)) | 5 |
| BILAGA TILL RESOLUTIONEN | 8 |
| 2010/C 087E/03 | Det gemensamma europeiska asylsystemetEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om framtiden för det gemensamma europeiska asylsystemet (2008/2305(INI)) | 10 |
| 2010/C 087E/04 | Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontrollEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (2008/2150(INI)) | 16 |
| 2010/C 087E/05 | Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell naturEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (2008/2180(INI)) | 21 |
| 2010/C 087E/06 | Genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisningEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (2008/2247(INI)) | 23 |
| 2010/C 087E/07 | Lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonstenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonsten (2008/2182(INI)) | 27 |
| 2010/C 087E/08 | Integriteten för hasardspel onlineEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om integriteten för hasardspel online (2008/2215(INI)) | 30 |
| 2010/C 087E/09 | Garantera livsmedelskvalitet, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av standarderEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om att garantera kvaliteten på livsmedel, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av gemensamma normer (2008/2220(INI)) | 35 |
| 2010/C 087E/10 | Rapport om konkurrenspolitiken 2006 och 2007Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (2008/2243(INI)) | 43 |
| 2010/C 087E/11 | Small Business Act för EuropaEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om en Small Business Act för Europa (2008/2237(INI)) | 48 |
| | Onsdag 11 mars 2009 |
| 2010/C 087E/12 | Romernas sociala situation och bättre tillgång för romer till EU:s arbetsmarknadEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om romernas sociala situation och om att förbättra deras tillträde till arbetsmarknaden i EU (2008/2137(INI)) | 60 |
| 2010/C 087E/13 | Att möta oljeutmaningarnaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslag till lösning på utmaningarna i samband med oljeförsörjningen (2008/2212(INI)) | 70 |
| 2010/C 087E/14 | Grönare transporter och internalisering av externa kostnaderEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om grönare transporter och internaliseringen av externa kostnader (2008/2240(INI)) | 76 |
| 2010/C 087E/15 | Inför Europeiska rådets möte våren 2009: LissabonstrateginEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2009 | 79 |
| 2010/C 087E/16 | Kampen mot klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en EU-strategi för ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn och tillräckliga medel för finansieringen av klimatförändringspolitiken | 90 |
| 2010/C 087E/17 | Riktlinjerna för sysselsättningspolitikenEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2008–2010 | 94 |
| 2010/C 087E/18 | En ekonomisk återhämtningsplan för EuropaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (2008/2334(INI)) | 98 |
| 2010/C 087E/19 | Sammanhållningspolitik: att investera i realekonominEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin (2009/2009(INI)) | 113 |
| | Torsdag 12 mars 2009 |
| 2010/C 087E/20 | Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskareEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare (2008/2213(INI)) | 116 |
| 2010/C 087E/21 | Skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospelEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (2008/2173(INI)) | 122 |
| 2010/C 087E/22 | Att utveckla ett gemensamt luftrum med IsraelEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om att utveckla ett gemensamt luftrum med Israel (2008/2136(INI)) | 126 |
| 2010/C 087E/23 | Försämringen av den humanitära situationen i Sri LankaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om försämringen av den humanitära situationen i Sri Lanka | 127 |
| 2010/C 087E/24 | Problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrumentEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrument (2008/2219(INI)) | 128 |
| 2010/C 087E/25 | Anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för EuropabolagEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för Europabolag och andra åtföljande åtgärder | 133 |
| 2010/C 087E/26 | Migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandetEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandet | 134 |
| 2010/C 087E/27 | 2008 års framstegsrapport om KroatienEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Kroatien | 135 |
| 2010/C 087E/28 | 2008 års framstegsrapport om TurkietEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Turkiet | 139 |
| 2010/C 087E/29 | 2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 147 |
| 2010/C 087E/30 | Uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. JugoslavienEuropaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (2008/2290(INI)) | 153 |
| 2010/C 087E/31 | Femte världsforumet för vatten, Istanbul, 16–22 mars 2009Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om det femte världsforumet för vatten i Istanbul den 16–22 mars 2009 | 157 |
| 2010/C 087E/32 | EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om SaharaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 en strategi för EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara | 162 |
| 2010/C 087E/33 | Genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa)Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) | 166 |
| 2010/C 087E/34 | Strategiskt partnerskap EU-BrasilienEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2009 om det strategiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Brasilien (2008/2288(INI)) | 168 |
| 2010/C 087E/35 | Strategiskt partnerskap EU-MexikoEuropaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Mexiko (2008/2289(INI)) | 172 |
| 2010/C 087E/36 | Femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regeringEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om den femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regering | 177 |
| 2010/C 087E/37 | Guinea-BissauEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Guinea-Bissau | 178 |
| 2010/C 087E/38 | FilippinernaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Filippinerna | 181 |
| 2010/C 087E/39 | Utvisning av icke-statliga organisationer från DarfurEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om utvisningen av icke-statliga organisationer från Darfur | 183 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 10 mars 2009

2010/C 087E/01

Utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländerEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländer (2008/2181(INI))

1

2010/C 087E/02

Gränsöverskridande flyttningar av bolagssätenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (2008/2196(INI))

5

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

8

2010/C 087E/03

Det gemensamma europeiska asylsystemetEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om framtiden för det gemensamma europeiska asylsystemet (2008/2305(INI))

10

2010/C 087E/04

Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontrollEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (2008/2150(INI))

16

2010/C 087E/05

Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell naturEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (2008/2180(INI))

21

2010/C 087E/06

Genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisningEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (2008/2247(INI))

23

2010/C 087E/07

Lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonstenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonsten (2008/2182(INI))

27

2010/C 087E/08

Integriteten för hasardspel onlineEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om integriteten för hasardspel online (2008/2215(INI))

30

2010/C 087E/09

Garantera livsmedelskvalitet, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av standarderEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om att garantera kvaliteten på livsmedel, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av gemensamma normer (2008/2220(INI))

35

2010/C 087E/10

Rapport om konkurrenspolitiken 2006 och 2007Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (2008/2243(INI))

43

2010/C 087E/11

Small Business Act för EuropaEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om en Small Business Act för Europa (2008/2237(INI))

48

Onsdag 11 mars 2009

2010/C 087E/12

Romernas sociala situation och bättre tillgång för romer till EU:s arbetsmarknadEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om romernas sociala situation och om att förbättra deras tillträde till arbetsmarknaden i EU (2008/2137(INI))

60

2010/C 087E/13

Att möta oljeutmaningarnaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslag till lösning på utmaningarna i samband med oljeförsörjningen (2008/2212(INI))

70

2010/C 087E/14

Grönare transporter och internalisering av externa kostnaderEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om grönare transporter och internaliseringen av externa kostnader (2008/2240(INI))

76

2010/C 087E/15

Inför Europeiska rådets möte våren 2009: LissabonstrateginEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2009

79

2010/C 087E/16

Kampen mot klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en EU-strategi för ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn och tillräckliga medel för finansieringen av klimatförändringspolitiken

90

2010/C 087E/17

Riktlinjerna för sysselsättningspolitikenEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2008–2010

94

2010/C 087E/18

En ekonomisk återhämtningsplan för EuropaEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (2008/2334(INI))

98

2010/C 087E/19

Sammanhållningspolitik: att investera i realekonominEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin (2009/2009(INI))

113

Torsdag 12 mars 2009

2010/C 087E/20

Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskareEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare (2008/2213(INI))

116

2010/C 087E/21

Skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospelEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (2008/2173(INI))

122

2010/C 087E/22

Att utveckla ett gemensamt luftrum med IsraelEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om att utveckla ett gemensamt luftrum med Israel (2008/2136(INI))

126

2010/C 087E/23

Försämringen av den humanitära situationen i Sri LankaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om försämringen av den humanitära situationen i Sri Lanka

127

2010/C 087E/24

Problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrumentEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrument (2008/2219(INI))

128

2010/C 087E/25

Anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för EuropabolagEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för Europabolag och andra åtföljande åtgärder

133

2010/C 087E/26

Migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandetEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandet

134

2010/C 087E/27

2008 års framstegsrapport om KroatienEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Kroatien

135

2010/C 087E/28

2008 års framstegsrapport om TurkietEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Turkiet

139

2010/C 087E/29

2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken MakedonienEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

147

2010/C 087E/30

Uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. JugoslavienEuropaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (2008/2290(INI))

153

2010/C 087E/31

Femte världsforumet för vatten, Istanbul, 16–22 mars 2009Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om det femte världsforumet för vatten i Istanbul den 16–22 mars 2009

157

2010/C 087E/32

EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om SaharaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 en strategi för EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara

162

2010/C 087E/33

Genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa)Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa)

166

2010/C 087E/34

Strategiskt partnerskap EU-BrasilienEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2009 om det strategiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Brasilien (2008/2288(INI))

168

2010/C 087E/35

Strategiskt partnerskap EU-MexikoEuropaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Mexiko (2008/2289(INI))

172

2010/C 087E/36

Femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regeringEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om den femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regering

177

2010/C 087E/37

Guinea-BissauEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Guinea-Bissau

178

2010/C 087E/38

FilippinernaEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Filippinerna

181

2010/C 087E/39

Utvisning av icke-statliga organisationer från DarfurEuropaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om utvisningen av icke-statliga organisationer från Darfur

183

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER |
| | Onsdag 11 mars 2009 |
| 2010/C 087E/40 | Förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperiodenEuropaparlamentets beslut av den 11 mars 2009 om förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden | 186 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER

Onsdag 11 mars 2009

2010/C 087E/40

Förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperiodenEuropaparlamentets beslut av den 11 mars 2009 om förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden

186

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER |
| | Tirsdag 10 mars 2009 |
| 2010/C 087E/41 | Avtalet EG-Armenien om luftfart *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Armenien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/42 | Avtalet EG-Israel om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om vissa luftfartsaspekter (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/43 | Tilläggsprotokoll till avtalet mellan EG och Sydafrika med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC)) | 189 |
| 2010/C 087E/44 | Krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD)) | 190 |
| P6_TC1-COD(2008)0100Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem | 190 |
| 2010/C 087E/45 | Samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar: industriutsläpp, titandioxidindustrin, organiska lösningsmedel, avfallsförbränning, stora förbränningsanläggningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2007)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning) | 192 |
| BILAGA I | 232 |
| BILAGA II | 236 |
| BILAGA III | 237 |
| BILAGA IV | 238 |
| BILAGA V | 239 |
| BILAGA VI | 244 |
| BILAGA VII | 255 |
| BILAGA VIII | 265 |
| BILAGA IX | 266 |
| BILAGA X | 268 |
| 2010/C 087E/46 | Stadgan för privata Europabolag *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS)) | 300 |
| 2010/C 087E/47 | Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III, kommissionenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III - kommissionen (2009/2005(BUD)) | 321 |
| 2010/C 087E/48 | Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IXEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - Avsnitt I - Europaparlamentet, Avsnitt II - Rådet, Avsnitt IV - Europeiska gemenskapernas domstol, Avsnitt V - Europeiska revisionsrätten, Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII - Regionkommittén Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX - Europeiska datatillsynsmannen (2009/2004(BUD)) | 327 |
| | Onsdag 11 mars 2009 |
| 2010/C 087E/49 | Befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets direktiv om tillämpningsområdet för artikel 143 b och c i direktiv 2006/112/EG vad gäller befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor (kodifierad version) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS)) | 332 |
| 2010/C 087E/50 | Europols personal: justering av grundlöner och tillägg *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS)) | 333 |
| 2010/C 087E/51 | Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI)) | 334 |
| BILAGA | 334 |
| 2010/C 087E/52 | Ändringsbudget nr 1/2009Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2009 för budgetåret 2009 (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD)) | 335 |
| 2010/C 087E/53 | Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD)) | 337 |
| 2010/C 087E/54 | Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD)) | 338 |
| 2010/C 087E/55 | Hamnstatskontroll ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD)) | 339 |
| 2010/C 087E/56 | Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD)) | 340 |
| 2010/C 087E/57 | Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD)) | 341 |
| 2010/C 087E/58 | Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD)) | 342 |
| 2010/C 087E/59 | Fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD)) | 343 |
| 2010/C 087E/60 | Fullgörande av flaggstatsförpliktelser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD)) | 344 |
| 2010/C 087E/61 | Avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD)) | 345 |
| P6_TC1-COD(2008)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur | 345 |
| BILAGA | 360 |
| 2010/C 087E/62 | Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar ***IFörslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 362 |
| P6_TC1-COD(2008)0069Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning) | 363 |
| BILAGA | 380 |
| 2010/C 087E/63 | Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS)) | 381 |
| | Torsdag 12 mars 2009 |
| 2010/C 087E/64 | En flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet (KOM(2009)0093 – C6-0081/2009 –2009/0029(CNS)) | 381 |

III   Förberedande rättsakter

EuropaparlamentetSESSIONEN 2008–2009Sammanträdena den 10–12 mars 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009.ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 10 mars 2009

2010/C 087E/41

Avtalet EG-Armenien om luftfart *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Armenien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

188

2010/C 087E/42

Avtalet EG-Israel om vissa luftfartsaspekter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om vissa luftfartsaspekter (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

188

2010/C 087E/43

Tilläggsprotokoll till avtalet mellan EG och Sydafrika med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

189

2010/C 087E/44

Krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

190

P6_TC1-COD(2008)0100Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem

190

2010/C 087E/45

Samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar: industriutsläpp, titandioxidindustrin, organiska lösningsmedel, avfallsförbränning, stora förbränningsanläggningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

191

P6_TC1-COD(2007)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning)

direktiv 2009/.../EG

192

BILAGA I

BILAGA I

232

BILAGA II

BILAGA II

236

BILAGA III

BILAGA III

237

BILAGA IV

BILAGA IV

238

BILAGA V

BILAGA V

239

BILAGA VI

BILAGA VI

244

BILAGA VII

BILAGA VII

255

BILAGA VIII

BILAGA VIII

265

BILAGA IX

BILAGA IX

266

BILAGA X

BILAGA X

268

2010/C 087E/46

Stadgan för privata Europabolag *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

300

2010/C 087E/47

Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III, kommissionenEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III - kommissionen (2009/2005(BUD))

321

2010/C 087E/48

Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IXEuropaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - Avsnitt I - Europaparlamentet, Avsnitt II - Rådet, Avsnitt IV - Europeiska gemenskapernas domstol, Avsnitt V - Europeiska revisionsrätten, Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII - Regionkommittén Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX - Europeiska datatillsynsmannen (2009/2004(BUD))

327

Onsdag 11 mars 2009

2010/C 087E/49

Befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets direktiv om tillämpningsområdet för artikel 143 b och c i direktiv 2006/112/EG vad gäller befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor (kodifierad version) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

332

2010/C 087E/50

Europols personal: justering av grundlöner och tillägg *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

333

2010/C 087E/51

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfondEuropaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

334

BILAGA

BILAGA

334

2010/C 087E/52

Ändringsbudget nr 1/2009Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2009 för budgetåret 2009 (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

335

2010/C 087E/53

Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

337

2010/C 087E/54

Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

338

2010/C 087E/55

Hamnstatskontroll ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

339

2010/C 087E/56

Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

340

2010/C 087E/57

Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

341

2010/C 087E/58

Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

342

2010/C 087E/59

Fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

343

2010/C 087E/60

Fullgörande av flaggstatsförpliktelser ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

344

2010/C 087E/61

Avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

345

P6_TC1-COD(2008)0147Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur

2009/.../EG

345

BILAGA

BILAGA

360

2010/C 087E/62

Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar ***IFörslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

362

P6_TC1-COD(2008)0069Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning)

(omarbetning)

363

BILAGA

BILAGA

380

2010/C 087E/63

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

381

Torsdag 12 mars 2009

2010/C 087E/64

En flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet (KOM(2009)0093 – C6-0081/2009 –2009/0029(CNS))

381

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2008–2009 Sammanträdena den 10–12 mars 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009. ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 10 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/1

---

Tirsdag 10 mars 2009Utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländer

P6_TA(2009)0085

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning och motsvarande erfarenheter från tredjeländer (2008/2181(INI))

2010/C 87 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2008 med titeln ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” (KOM(2008)0069),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2008 med titeln ”Rapport om utvärderingen och den framtida utvecklingen av Frontex” (KOM(2008)0067),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2008 med titeln ”Om undersökning av möjligheterna att inrätta ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur)” (KOM(2008)0068),

med beaktande av de preliminära kommentarerna från Europeiska datatillsynsmannen av den 3 mars 2008 och de gemensamma kommentarerna från artikel 29-arbetsgruppen för dataskydd och arbetsgruppen för polisiära och rättsliga frågor av den 29 april 2008 om de tre ovannämnda meddelandena,

med beaktande av rådets slutsatser om förvaltningen av Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen) (2),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (3) och rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (4),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 november 2005 om större effektivitet, förbättrad interoperabilitet och synergieffekter mellan EU:s databaser på området rättsliga och inrikes frågor (KOM(2005)0597),

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om utvärdering och framtida utveckling av byrån Frontex och det europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur) (5),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0061/2009), och av följande skäl:

| A. | Att de inre gränskontrollerna inom EU tagits bort är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar. |
| --- | --- |

A.

Att de inre gränskontrollerna inom EU tagits bort är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar.

| B. | Ett område utan inre gränser kan inte fungera utan delat ansvar och solidaritet i förvaltningen av dess yttre gränser. |
| --- | --- |

B.

Ett område utan inre gränser kan inte fungera utan delat ansvar och solidaritet i förvaltningen av dess yttre gränser.

| C. | Samarbetet med tredjeländernas gränssäkerhetsmyndigheter bör lyftas fram, i överensstämmelse med EU:s allmänna yttre politik. |
| --- | --- |

C.

Samarbetet med tredjeländernas gränssäkerhetsmyndigheter bör lyftas fram, i överensstämmelse med EU:s allmänna yttre politik.

| D. | EU:s yttre gränser passeras varje år av 160 miljoner unionsmedborgare, 60 miljoner tredjelandsmedborgare som inte behöver visering och 80 miljoner som behöver visering. |
| --- | --- |

D.

EU:s yttre gränser passeras varje år av 160 miljoner unionsmedborgare, 60 miljoner tredjelandsmedborgare som inte behöver visering och 80 miljoner som behöver visering.

| E. | Åtgärder för ökad gränssäkerhet måste gå hand i hand med insatser för att göra resandeströmmarna smidigare och främja rörlighet i en alltmer globaliserad värld. |
| --- | --- |

E.

Åtgärder för ökad gränssäkerhet måste gå hand i hand med insatser för att göra resandeströmmarna smidigare och främja rörlighet i en alltmer globaliserad värld.

| F. | Inom ramarna för EU:s integrerade gränsförvaltning har flera instrument och program redan inrättats, håller på att förberedas eller är föremål för politisk utveckling. |
| --- | --- |

F.

Inom ramarna för EU:s integrerade gränsförvaltning har flera instrument och program redan inrättats, håller på att förberedas eller är föremål för politisk utveckling.

| G. | Kommissionen har meddelat att den avser att 2009–2010 vara redo att lägga fram lagstiftningsförslag för att införa ett in- och utresesystem, ett program för registrerade resenärer (RTP) och ett elektroniskt system för resetillstånd (Esta), |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har meddelat att den avser att 2009–2010 vara redo att lägga fram lagstiftningsförslag för att införa ett in- och utresesystem, ett program för registrerade resenärer (RTP) och ett elektroniskt system för resetillstånd (Esta),

| H. | Liknande system finns i Australien och håller på att genomföras i Förenta staterna som en del av programmet US-Visit. |
| --- | --- |

H.

Liknande system finns i Australien och håller på att genomföras i Förenta staterna som en del av programmet US-Visit.

| I. | Det saknas en övergripande översiktsplan som anger uppbyggnaden för EU:s gränsstrategi i stort, liksom en grundlig utvärdering och bedömning av befintliga system och system under utarbetande. |
| --- | --- |

I.

Det saknas en övergripande översiktsplan som anger uppbyggnaden för EU:s gränsstrategi i stort, liksom en grundlig utvärdering och bedömning av befintliga system och system under utarbetande.

In- och utresesystem

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om att personer som stannar kvar längre än de har rätt till, s.k. overstayers, befinner sig i centrum för det föreslagna in- och utresesystemet och antas vara den största kategorin olagliga invandrare i EU. Parlamentet önskar emellertid mer information om de uppgifter som samlats in av en extern uppdragstagare och som tyder på att det 2006 fanns upp till 8 miljoner olagliga invandrare i EU-25 (6). Vidare kräver parlamentet en klar definition av termen ”overstayer”, inklusive tänkbara undantag under särskilda omständigheter, och en närmare kvalitativ och kvantitativ analys av de hot, risker och kostnader som de medför för Europas samhällen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om att personer som stannar kvar längre än de har rätt till, s.k. overstayers, befinner sig i centrum för det föreslagna in- och utresesystemet och antas vara den största kategorin olagliga invandrare i EU. Parlamentet önskar emellertid mer information om de uppgifter som samlats in av en extern uppdragstagare och som tyder på att det 2006 fanns upp till 8 miljoner olagliga invandrare i EU-25 (6). Vidare kräver parlamentet en klar definition av termen ”overstayer”, inklusive tänkbara undantag under särskilda omständigheter, och en närmare kvalitativ och kvantitativ analys av de hot, risker och kostnader som de medför för Europas samhällen.

| 2. | Även om det föreslagna systemet och snabbinformationen kan hjälpa till med att avskräcka tredjelandsmedborgare från att stanna kvar längre än de har rätt till, och ge uppgifter och information om mönster, påpekar Europaparlamentet att fortsatt kontakt med de rättsvårdande myndigheterna fortfarande behövs för att gripa den person som stannar kvar längre än han eller hon har rätt till, och av denna anledning tror parlamentet inte att det föreslagna systemet kommer att sätta stopp för det s.k. overstayer-fenomenet som sådant. |
| --- | --- |

2.

Även om det föreslagna systemet och snabbinformationen kan hjälpa till med att avskräcka tredjelandsmedborgare från att stanna kvar längre än de har rätt till, och ge uppgifter och information om mönster, påpekar Europaparlamentet att fortsatt kontakt med de rättsvårdande myndigheterna fortfarande behövs för att gripa den person som stannar kvar längre än han eller hon har rätt till, och av denna anledning tror parlamentet inte att det föreslagna systemet kommer att sätta stopp för det s.k. overstayer-fenomenet som sådant.

| 3. | Europaparlamentet saknar tillräcklig information om på vilket sätt detta system kommer att integreras i och samverka med det befintliga ramverket, om vilka tänkbara förändringar som måste göras i befintliga system och om vilka faktiska kostnader som kommer att uppstå. Det förblir således tveksamt om det är absolut nödvändigt att genomföra ett sådant system. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet saknar tillräcklig information om på vilket sätt detta system kommer att integreras i och samverka med det befintliga ramverket, om vilka tänkbara förändringar som måste göras i befintliga system och om vilka faktiska kostnader som kommer att uppstå. Det förblir således tveksamt om det är absolut nödvändigt att genomföra ett sådant system.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att ett välfungerande system för in- och utresa på materiell nivå och driftsnivå är beroende av att styrmedlen VIS och SIS II blir framgångsrika. Dessa båda styrmedel har dock ännu inte genomförts fullt ut och därför inte kunnat utvärderas på ett korrekt sätt. När det gäller SIS II finns det frågetecken kring genomförbarheten och tillförlitligheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att ett välfungerande system för in- och utresa på materiell nivå och driftsnivå är beroende av att styrmedlen VIS och SIS II blir framgångsrika. Dessa båda styrmedel har dock ännu inte genomförts fullt ut och därför inte kunnat utvärderas på ett korrekt sätt. När det gäller SIS II finns det frågetecken kring genomförbarheten och tillförlitligheten.

| 5. | Utan tvekan och med tanke på de lärdomar man dragit i Förenta staterna är det en större utmaning att övervaka utresan än inresan, särskilt när det gäller utresa sjö- och landvägen. Vidare har Europaparlamentet med tanke på samma erfarenheter avsevärda betänkligheter när det gäller kostnadseffektiviteten hos ett sådant system. Kommissionen uppmanas därför att lämna mer information om de faktiska investeringar som föranleds av ett sådant system. |
| --- | --- |

5.

Utan tvekan och med tanke på de lärdomar man dragit i Förenta staterna är det en större utmaning att övervaka utresan än inresan, särskilt när det gäller utresa sjö- och landvägen. Vidare har Europaparlamentet med tanke på samma erfarenheter avsevärda betänkligheter när det gäller kostnadseffektiviteten hos ett sådant system. Kommissionen uppmanas därför att lämna mer information om de faktiska investeringar som föranleds av ett sådant system.

Ett program för registrerade resenärer (RTP)

| 6. | Europaparlamentet stöder i princip konceptet med ett program för registrering av resenärer (RTP-program) för tredjelandsmedborgare, oavsett om dessa omfattas av viseringstvång eller ej. Detta skulle göra det möjligt att påskynda resandeströmmarna och undvika köbildning vid territoriets in- och utreseplatser och att eventuellt använda automatiska dörrar för EU-medborgare. Den gällande gemenskapslagstiftningen tillåter nämligen inte förenklade gränskontroller annat än för tredjelandsmedborgare som bor i gränsområden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder i princip konceptet med ett program för registrering av resenärer (RTP-program) för tredjelandsmedborgare, oavsett om dessa omfattas av viseringstvång eller ej. Detta skulle göra det möjligt att påskynda resandeströmmarna och undvika köbildning vid territoriets in- och utreseplatser och att eventuellt använda automatiska dörrar för EU-medborgare. Den gällande gemenskapslagstiftningen tillåter nämligen inte förenklade gränskontroller annat än för tredjelandsmedborgare som bor i gränsområden.

| 7. | Dock kritiserar Europaparlamentet termvalet i meddelandet ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” (”resenärer som utgör en låg risk” respektive s.k. bona fide-resenärer), eftersom detta implicerar att ett mycket stort antal resenärer från början betraktas som ”resenärer som utgör en hög risk” respektive s.k. mala fide-resenärer. Parlamentet rekommenderar i stället beteckningen ”frekvent resenär”. |
| --- | --- |

7.

Dock kritiserar Europaparlamentet termvalet i meddelandet ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning” (”resenärer som utgör en låg risk” respektive s.k. bona fide-resenärer), eftersom detta implicerar att ett mycket stort antal resenärer från början betraktas som ”resenärer som utgör en hög risk” respektive s.k. mala fide-resenärer. Parlamentet rekommenderar i stället beteckningen ”frekvent resenär”.

| 8. | Flera medlemsstater har redan inrättat eller förbereder sådana RTP-program för tredjelandsmedborgare, och Europaparlamentet framhåller risken för att man till slut får ett lapptäcke med 27 olika system som grundas på olika kriterier, bland annat för uppgiftsskydd och avgifter. Nederländerna försöker tillsammans med Tyskland, Förenade kungariket och Frontex att främja programmet International Expedited Traveller Programme som en tänkbar mall för andra medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

Flera medlemsstater har redan inrättat eller förbereder sådana RTP-program för tredjelandsmedborgare, och Europaparlamentet framhåller risken för att man till slut får ett lapptäcke med 27 olika system som grundas på olika kriterier, bland annat för uppgiftsskydd och avgifter. Nederländerna försöker tillsammans med Tyskland, Förenade kungariket och Frontex att främja programmet International Expedited Traveller Programme som en tänkbar mall för andra medlemsstater.

| 9. | Europaparlamentet förordar ett harmoniserat tillvägagångssätt och uppmanar därför med kraft kommissionen att påskynda processen på grundval av bästa praxis i medlemsstaterna och att se till att medlemsstaterna fortsätter att följa gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förordar ett harmoniserat tillvägagångssätt och uppmanar därför med kraft kommissionen att påskynda processen på grundval av bästa praxis i medlemsstaterna och att se till att medlemsstaterna fortsätter att följa gemenskapslagstiftningen.

| 10. | I praktiken skiljer sig RTP-program för tredjelandsmedborgare från RTP-program för unionsmedborgare. Europaparlamentet betonar därför att en tydlig åtskillnad mellan dem alltid måste upprätthållas. |
| --- | --- |

10.

I praktiken skiljer sig RTP-program för tredjelandsmedborgare från RTP-program för unionsmedborgare. Europaparlamentet betonar därför att en tydlig åtskillnad mellan dem alltid måste upprätthållas.

Ett elektroniskt system för resetillstånd (Esta)

| 11. | Det vore oklokt att i fråga om säkerhetsåtgärder koncentrera uppmärksamheten enbart på tredjelandsmedborgare som reser in i EU från länder med viseringstvång. Europaparlamentet ifrågasätter emellertid om det föreslagna systemet är absolut nödvändigt och önskar en grundlig förklaring av det bakomliggande resonemanget om systemet. Parlamentet är övertygat om att ett nära samarbete mellan underrättelsetjänsterna är den rätta vägen framåt, snarare än att rent allmänt bedriva en massiv uppgiftsinsamling. |
| --- | --- |

11.

Det vore oklokt att i fråga om säkerhetsåtgärder koncentrera uppmärksamheten enbart på tredjelandsmedborgare som reser in i EU från länder med viseringstvång. Europaparlamentet ifrågasätter emellertid om det föreslagna systemet är absolut nödvändigt och önskar en grundlig förklaring av det bakomliggande resonemanget om systemet. Parlamentet är övertygat om att ett nära samarbete mellan underrättelsetjänsterna är den rätta vägen framåt, snarare än att rent allmänt bedriva en massiv uppgiftsinsamling.

| 12. | Europaparlamentet önskar information om den exakta tidtabellen för och detaljerna i den undersökning som kommissionen nämner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet önskar information om den exakta tidtabellen för och detaljerna i den undersökning som kommissionen nämner.

Oro när det gäller uppgiftsskydd och biometriska uppgifter

| 13. | Det är oacceptabelt att kommissionen underlät att samråda med vare sig Europeiska datatillsynsmannen, som ändå redan uttryckt ett antal betänkligheter, eller artikel 29-arbetsgruppen för dataskydd innan man antog det ovannämnda meddelandet med titeln ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning”. Europaparlamentet uppmanar således kommissionen att samråda med dessa organ om varje åtgärd som vidtas enligt det meddelandet, eftersom de föreslagna byggstenarna medför behandling av enorma mängder personuppgifter. |
| --- | --- |

13.

Det är oacceptabelt att kommissionen underlät att samråda med vare sig Europeiska datatillsynsmannen, som ändå redan uttryckt ett antal betänkligheter, eller artikel 29-arbetsgruppen för dataskydd innan man antog det ovannämnda meddelandet med titeln ”Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning”. Europaparlamentet uppmanar således kommissionen att samråda med dessa organ om varje åtgärd som vidtas enligt det meddelandet, eftersom de föreslagna byggstenarna medför behandling av enorma mängder personuppgifter.

| 14. | Biometriska uppgifter är i teorin effektiva när det gäller att identifiera personer, eftersom de särdrag som undersöks är unika för varje enskild person. Europaparlamentet understryker emellertid att tillförlitligheten hos biometriska uppgifter aldrig är absolut och att biometriska uppgifter inte i samtliga fall är korrekta. En reservmetod bör därför alltid finnas, och utarbetandet av riskprofiler bör förbättras. |
| --- | --- |

14.

Biometriska uppgifter är i teorin effektiva när det gäller att identifiera personer, eftersom de särdrag som undersöks är unika för varje enskild person. Europaparlamentet understryker emellertid att tillförlitligheten hos biometriska uppgifter aldrig är absolut och att biometriska uppgifter inte i samtliga fall är korrekta. En reservmetod bör därför alltid finnas, och utarbetandet av riskprofiler bör förbättras.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på ett standardprotokoll för användning och utbyte av biometriska uppgifter och kontrollavtal för gränssnitt som beskriver hur protokollet kommer att användas. Användningen av biometriska uppgifter bör omfattas av en kvalitetsnorm för att undvika acceptansskillnader mellan olika system som används i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på ett standardprotokoll för användning och utbyte av biometriska uppgifter och kontrollavtal för gränssnitt som beskriver hur protokollet kommer att användas. Användningen av biometriska uppgifter bör omfattas av en kvalitetsnorm för att undvika acceptansskillnader mellan olika system som används i medlemsstaterna.

| 16. | Europaparlamentet anser att ett tillvägagångssätt med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten, s.k. privacy by design, är ett viktigt inslag i varje utveckling som riskerar att äventyra enskildas personliga information och människors tilltro till och förtroende för dem som innehar information om dem. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att ett tillvägagångssätt med inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten, s.k. privacy by design, är ett viktigt inslag i varje utveckling som riskerar att äventyra enskildas personliga information och människors tilltro till och förtroende för dem som innehar information om dem.

Slutsatser

| 17. | Målet att EU ska uppnå en verkligt integrerad gränsförvaltning är legitimt, och Europaparlamentet instämmer i att det är viktigt att fortlöpande utveckla och stärka EU:s gemensamma gränsförvaltningspolitik. |
| --- | --- |

17.

Målet att EU ska uppnå en verkligt integrerad gränsförvaltning är legitimt, och Europaparlamentet instämmer i att det är viktigt att fortlöpande utveckla och stärka EU:s gemensamma gränsförvaltningspolitik.

| 18. | Dock anser Europaparlamentet att det på områdena för gräns- och invandringsförvaltningen läggs fram långtgående förslag i förvånansvärt snabb takt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att även tänka på behovet av och kostnaderna för logistiken vid gränserna. |
| --- | --- |

18.

Dock anser Europaparlamentet att det på områdena för gräns- och invandringsförvaltningen läggs fram långtgående förslag i förvånansvärt snabb takt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att även tänka på behovet av och kostnaderna för logistiken vid gränserna.

| 19. | Europaparlamentet beklagar också uppfattningen att politiken för förvaltning av unionens gränser bör grundas på tanken att varje resenär potentiellt är misstänkt och därför måste bevisa sitt ärliga uppsåt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar också uppfattningen att politiken för förvaltning av unionens gränser bör grundas på tanken att varje resenär potentiellt är misstänkt och därför måste bevisa sitt ärliga uppsåt.

| 20. | Europaparlamentet kritiserar avsaknaden av en övergripande översiktsplan som anger de stora målen för och uppbyggnaden av EU:s gränsförvaltningsstrategi, liksom avsaknaden av detaljuppgifter som visar hur alla sammanhängande program och system (befintliga, under utarbetande eller i den politiska utvecklingsfasen) förväntas fungera tillsammans och hur förbindelserna mellan dem kan utformas på bästa sätt. I samband med övervägandena om uppbyggnaden av EU:s gränsförvaltningsstrategi bör kommissionen inledningsvis analysera effektiviteten hos medlemsstaternas befintliga gränsförvaltningssystem för att åstadkomma bästa möjliga synergieffekter mellan dem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet kritiserar avsaknaden av en övergripande översiktsplan som anger de stora målen för och uppbyggnaden av EU:s gränsförvaltningsstrategi, liksom avsaknaden av detaljuppgifter som visar hur alla sammanhängande program och system (befintliga, under utarbetande eller i den politiska utvecklingsfasen) förväntas fungera tillsammans och hur förbindelserna mellan dem kan utformas på bästa sätt. I samband med övervägandena om uppbyggnaden av EU:s gränsförvaltningsstrategi bör kommissionen inledningsvis analysera effektiviteten hos medlemsstaternas befintliga gränsförvaltningssystem för att åstadkomma bästa möjliga synergieffekter mellan dem.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet av utvärdering och bedömning i första hand av befintliga system och system under utarbetande, och understryker att EU:s förmåga att nå sina strategiska mål till stor del är beroende av om man framgångsrikt kan hantera det ömsesidiga sambandet mellan besläktade program, eftersom dubbelarbete och bristande samstämdhet dem emellan kommer att få negativ verkan på organisatoriska prestationer och följaktligen resultaten. Inga nya styrmedel eller system bör lanseras förrän de befintliga verktygen fullt ut tagits i drift och är säkra och tillförlitliga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar behovet av utvärdering och bedömning i första hand av befintliga system och system under utarbetande, och understryker att EU:s förmåga att nå sina strategiska mål till stor del är beroende av om man framgångsrikt kan hantera det ömsesidiga sambandet mellan besläktade program, eftersom dubbelarbete och bristande samstämdhet dem emellan kommer att få negativ verkan på organisatoriska prestationer och följaktligen resultaten. Inga nya styrmedel eller system bör lanseras förrän de befintliga verktygen fullt ut tagits i drift och är säkra och tillförlitliga.

| 22. | Innan några investeringar görs är det av yttersta vikt att förfoga över ett tydligt definierat verksamhetssammanhang där man kan anpassa alla åtgärder och nya initiativ. Europaparlamentet framhåller vidare att det bör vara kristallklart vilka ändringar som behövs för att se till att tekniken och förfarandena samverkar harmoniskt och betonar att alla investeringar bör vara ekonomiskt motiverade. |
| --- | --- |

22.

Innan några investeringar görs är det av yttersta vikt att förfoga över ett tydligt definierat verksamhetssammanhang där man kan anpassa alla åtgärder och nya initiativ. Europaparlamentet framhåller vidare att det bör vara kristallklart vilka ändringar som behövs för att se till att tekniken och förfarandena samverkar harmoniskt och betonar att alla investeringar bör vara ekonomiskt motiverade.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna är nödvändiga och proportionerliga, med tanke på de stora kostnader och de potentiella dataskyddsrisker som åtgärderna medför. De bör därför utvärderas utifrån dessa kriterier innan ett formellt förslag planeras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uttrycker tvivel om huruvida de föreslagna åtgärderna är nödvändiga och proportionerliga, med tanke på de stora kostnader och de potentiella dataskyddsrisker som åtgärderna medför. De bör därför utvärderas utifrån dessa kriterier innan ett formellt förslag planeras.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att det är svårt att hitta en balans mellan att garantera fri rörlighet över gränserna för ett ökande antal människor och att garantera ökad säkerhet för Europas medborgare, och man kan inte förneka att användningen av uppgifter medför tydliga fördelar. Samtidigt anser parlamentet att allmänhetens förtroende för myndigheternas verksamhet endast kan upprätthållas om det finns tillräckliga uppgiftsskyddsgarantier, övervakning och rättsmedel. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner att det är svårt att hitta en balans mellan att garantera fri rörlighet över gränserna för ett ökande antal människor och att garantera ökad säkerhet för Europas medborgare, och man kan inte förneka att användningen av uppgifter medför tydliga fördelar. Samtidigt anser parlamentet att allmänhetens förtroende för myndigheternas verksamhet endast kan upprätthållas om det finns tillräckliga uppgiftsskyddsgarantier, övervakning och rättsmedel.

*

* *

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex).

---

(1)  EUT L 105 13.4.2006, s. 1.

(2)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 60.

(3)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 1.

(4)  EUT L 299, 8.11.2008, s. 43.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0633.

(6)  SEK(2008)0153.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/5

---

Tirsdag 10 mars 2009Gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten

P6_TA(2009)0086

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten (2008/2196(INI))

2010/C 87 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 43 och 48 i EG-fördraget,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (KOM(2003)0284),

med beaktande av sin resolution av den 21 april 2004 om meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen - Handlingsplan (1),

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten (2),

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (3),

med beaktande av EG-domstolens avgöranden i målen Daily Mail and General Trust
   (4), Centros
   (5), Überseering
   (6), Inspire Art
   (7), SEVIC Systems
   (8) och Cadbury Schweppes
   (9),

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0040/2009), och av följande skäl:

| A. | Företag bör ha fri etableringsrätt inom den inre marknaden, såsom fastställts i EG-fördraget och i enlighet med EG-domstolens tolkning därav. |
| --- | --- |

A.

Företag bör ha fri etableringsrätt inom den inre marknaden, såsom fastställts i EG-fördraget och i enlighet med EG-domstolens tolkning därav.

| B. | Gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten utgör ett mycket viktigt led i förverkligandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

B.

Gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten utgör ett mycket viktigt led i förverkligandet av den inre marknaden.

| C. | En gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte bör inte leda till att bolaget avvecklas eller att dess status som juridisk person går förlorad eller avbryts. |
| --- | --- |

C.

En gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte bör inte leda till att bolaget avvecklas eller att dess status som juridisk person går förlorad eller avbryts.

| D. | En gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte bör inte innebära att rättsliga, sociala eller skattemässiga förhållanden kringgås. |
| --- | --- |

D.

En gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte bör inte innebära att rättsliga, sociala eller skattemässiga förhållanden kringgås.

| E. | Man bör också se till att säkerställa de rättigheter som tillkommer andra intressenter som berörs av flyttningen, exempelvis minoritetsaktieägare, anställda, borgenärer osv. |
| --- | --- |

E.

Man bör också se till att säkerställa de rättigheter som tillkommer andra intressenter som berörs av flyttningen, exempelvis minoritetsaktieägare, anställda, borgenärer osv.

| F. | Gemenskapens tillämpliga regelverk som föreskriver gränsöverskridande information till, samråd med och medverkan av arbetstagarna och säkerställer arbetstagarnas befintliga rätt till medverkan (direktiv 94/45/EG (10) och 2005/56/EG (11)) bör upprätthållas till fullo, och följaktligen bör inte de befintliga rättigheterna för arbetstagarna gå förlorade vid flyttning av ett bolagssäte. |
| --- | --- |

F.

Gemenskapens tillämpliga regelverk som föreskriver gränsöverskridande information till, samråd med och medverkan av arbetstagarna och säkerställer arbetstagarnas befintliga rätt till medverkan (direktiv 94/45/EG (10) och 2005/56/EG (11)) bör upprätthållas till fullo, och följaktligen bör inte de befintliga rättigheterna för arbetstagarna gå förlorade vid flyttning av ett bolagssäte.

| G. | En bestämmelse om att ett bolag måste ha sitt huvudkontor och sitt säte i samma medlemsstat skulle strida mot EG-domstolens rättspraxis på området etableringsfrihet och skulle därmed vara oförenlig med EG-rätten. |
| --- | --- |

G.

En bestämmelse om att ett bolag måste ha sitt huvudkontor och sitt säte i samma medlemsstat skulle strida mot EG-domstolens rättspraxis på området etableringsfrihet och skulle därmed vara oförenlig med EG-rätten.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 mars 2009 på grundval av artikel 44 i EG-fördraget förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om ett direktiv om åtgärder för att samordna medlemsstaternas nationella lagstiftning för att underlätta för gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten inom gemenskapen för bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat (”det fjortonde bolagsrättsdirektivet”), och kräver att detta förslag utarbetas inom ramen för interinstitutionella överläggningar och på grundval av de detaljerade rekommendationer som anges nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 mars 2009 på grundval av artikel 44 i EG-fördraget förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om ett direktiv om åtgärder för att samordna medlemsstaternas nationella lagstiftning för att underlätta för gränsöverskridande flyttningar av bolagssäten inom gemenskapen för bolag som bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat (”det fjortonde bolagsrättsdirektivet”), och kräver att detta förslag utarbetas inom ramen för interinstitutionella överläggningar och på grundval av de detaljerade rekommendationer som anges nedan.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att bolag för närvarande bara kan flytta sitt säte genom likvidation och genom att skapa en ny juridisk person i destinationsmedlemsstaten eller genom att skapa en ny juridisk person i destinationsmedlemsstaten och sedan genomföra en fusion av de båda företagen. Parlamentet konstaterar vidare att detta tillvägagångssätt är förenat med administrativa hinder, kostnader och sociala följdverkningar och ger ingen rättssäkerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att bolag för närvarande bara kan flytta sitt säte genom likvidation och genom att skapa en ny juridisk person i destinationsmedlemsstaten eller genom att skapa en ny juridisk person i destinationsmedlemsstaten och sedan genomföra en fusion av de båda företagen. Parlamentet konstaterar vidare att detta tillvägagångssätt är förenat med administrativa hinder, kostnader och sociala följdverkningar och ger ingen rättssäkerhet.

| 3. | Europaparlamentet hänvisar till etableringsfriheten som företagen är garanterade enligt artikel 48 i EG-fördraget och EG-domstolens tolkning därav (12). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet hänvisar till etableringsfriheten som företagen är garanterade enligt artikel 48 i EG-fördraget och EG-domstolens tolkning därav (12).

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att tillsynsutövningen följer med när ett bolagssäte flyttas. Parlamentet påpekar att vid utarbetandet av det fjortonde bolagsrättsdirektivet beträffande flyttning av bolagssäten över gränserna måste aktieägares, fordringsägares och arbetstagares existerande rättigheter garanteras och den existerande balansen i företagens styrelseformer bevaras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att tillsynsutövningen följer med när ett bolagssäte flyttas. Parlamentet påpekar att vid utarbetandet av det fjortonde bolagsrättsdirektivet beträffande flyttning av bolagssäten över gränserna måste aktieägares, fordringsägares och arbetstagares existerande rättigheter garanteras och den existerande balansen i företagens styrelseformer bevaras.

| 5. | Europaparlamentet föreslår att man i det nya direktivet hänvisar till direktiven 94/45/EG och 2005/56/EG för att garantera att förfarandena för arbetstagarinflytande tillämpas konsekvent och grundligt i förhållande till EU:s bolagsrättsliga direktiv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet föreslår att man i det nya direktivet hänvisar till direktiven 94/45/EG och 2005/56/EG för att garantera att förfarandena för arbetstagarinflytande tillämpas konsekvent och grundligt i förhållande till EU:s bolagsrättsliga direktiv.

| 6. | Europaparlamentet anser att man för att få flytta ett bolags säte måste vara skyldig att först lägga fram en plan över flyttningen av bolagssätet och en rapport där man förklarar och motiverar såväl flyttningens rättsliga och ekonomiska aspekter som dess eventuella följder för aktieägare och arbetstagare. Europaparlamentet påpekar att flyttningsplanen och rapporten dessutom måste göras tillgängliga för alla berörda parter i tillräckligt god tid. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att man för att få flytta ett bolags säte måste vara skyldig att först lägga fram en plan över flyttningen av bolagssätet och en rapport där man förklarar och motiverar såväl flyttningens rättsliga och ekonomiska aspekter som dess eventuella följder för aktieägare och arbetstagare. Europaparlamentet påpekar att flyttningsplanen och rapporten dessutom måste göras tillgängliga för alla berörda parter i tillräckligt god tid.

| 7. | Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av skattekonkurrens för den ekonomiska tillväxten inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar de positiva effekterna av skattekonkurrens för den ekonomiska tillväxten inom ramen för Lissabonstrategin.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att flyttningar av bolagssäten bör vara skatteneutrala. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att flyttningar av bolagssäten bör vara skatteneutrala.

| 9. | Europaparlamentet föreslår att man förbättrar informationsutbyte och ömsesidig hjälp mellan skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet föreslår att man förbättrar informationsutbyte och ömsesidig hjälp mellan skattemyndigheterna.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser öppenhet i medlemsstaternas tillämpning av det nya direktivet och föreslår därför en rapporteringsskyldighet från medlemsstaternas sida gentemot kommissionen, enligt vilken de bolag som flyttar sitt säte enligt bestämmelserna i direktivet måste föras in i ett europeiskt företagsregister. Parlamentet påpekar att då rapporteringsskyldigheten införlivas i den nationella lagstiftningen måste överdrivna informationsmängder (”overkill”) undvikas i enlighet med målet om en bättre lagstiftning, förutsatt att tillräcklig information garanteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser öppenhet i medlemsstaternas tillämpning av det nya direktivet och föreslår därför en rapporteringsskyldighet från medlemsstaternas sida gentemot kommissionen, enligt vilken de bolag som flyttar sitt säte enligt bestämmelserna i direktivet måste föras in i ett europeiskt företagsregister. Parlamentet påpekar att då rapporteringsskyldigheten införlivas i den nationella lagstiftningen måste överdrivna informationsmängder (”overkill”) undvikas i enlighet med målet om en bättre lagstiftning, förutsatt att tillräcklig information garanteras.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet anser att förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 714.

(2)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(3)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 671.

(4)  Mål 81/87, Daily Mail and General Trust (REG 1988, s. 5483).

(5)  Mål C-212/97, Centros (REG 1999, s. I-1459).

(6)  Mål C-208/00, Überseering (REG 2002, s. I-9919).

(7)  Case C-167/01, Inspire Art (REG 2003, s. I-10155).

(8)  Mål C-411/03, SEVIC Systems (REG 2005, s. I-10805).

(9)  Mål C-196/04, Cadbury Schweppes (REG 2006, s. I-7995).

(10)  Rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EGT L 254, 30.9.1994, s. 64).

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1).

(12)  EG-domstolens dom i det ovannämnda Centrosmålet.

---

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA TILL RESOLUTIONEN

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv som inbegriper följande:

Rekommendation 1 (konsekvenserna av en gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte)

En gränsöverskridande flyttning av ett bolags säte ska inte leda till att bolaget avvecklas eller att dess status som juridisk person går förlorad eller avbryts. Bolaget ska därför behålla sin juridiska identitet och dess tillgångar, skulder och avtalsmässiga förbindelser ska inte påverkas. Vidare ska flyttningen inte innebära att rättsliga, sociala eller skattemässiga förhållanden kringgås. Flyttningen ska bli gällande den dag då bolaget registreras i värdmedlemsstaten. Från och med den dag då bolaget registreras i värdmedlemsstaten ska det regleras av lagstiftningen i den staten.

Rekommendation 2 (flyttförfarandet inom bolaget)

Ledningen eller styrelsen för ett bolag som planerar att flytta sitt säte ska åläggas att upprätta ett flyttförslag. Förslaget ska omfatta åtminstone följande:

| (a) | Bolagets bolagsform, namn och säte i hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(a)

Bolagets bolagsform, namn och säte i hemmedlemsstaten.

| (b) | Förslag till bolagets bolagsform, namn och säte i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(b)

Förslag till bolagets bolagsform, namn och säte i värdmedlemsstaten.

| (c) | Förslag till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(c)

Förslag till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten.

| (d) | Förslag till tidsplan för flyttningen. |
| --- | --- |

(d)

Förslag till tidsplan för flyttningen.

| (e) | Det datum från och med vilket transaktioner hos ett bolag som avser att flytta sitt säte i redovisningshänseende ska anses ha genomförts i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(e)

Det datum från och med vilket transaktioner hos ett bolag som avser att flytta sitt säte i redovisningshänseende ska anses ha genomförts i värdmedlemsstaten.

| (f) | I tillämpliga fall, detaljerade uppgifter om flyttningen av bolagets huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

(f)

I tillämpliga fall, detaljerade uppgifter om flyttningen av bolagets huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet.

| (g) | De rättigheter som garanteras bolagets styrelseledamöter, anställda och borgenärer eller förslag till relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

(g)

De rättigheter som garanteras bolagets styrelseledamöter, anställda och borgenärer eller förslag till relevanta åtgärder.

| (h) | Om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning, och om värdmedlemsstatens lagstiftning inte innebär krav på en sådan ordning, information om de förfaranden genom vilka ordningen för arbetstagarnas medverkan fastställs. |
| --- | --- |

(h)

Om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning, och om värdmedlemsstatens lagstiftning inte innebär krav på en sådan ordning, information om de förfaranden genom vilka ordningen för arbetstagarnas medverkan fastställs.

Flyttförslaget ska överlämnas till ledamöterna och arbetstagarrepresentanterna i bolagets styrelse för granskning inom en lämplig tidsperiod före bolagsstämman.

Ett bolag som planerar en flyttning ska åläggas att offentliggöra minst följande uppgifter i enlighet med tillämpbar nationell lagstiftning, i enlighet med direktiv 68/151/EEG (1):

| (a) | Bolagets bolagsform, namn och säte i hemmedlemsstaten liksom förslaget till bolagets bolagsform, namn och säte i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(a)

Bolagets bolagsform, namn och säte i hemmedlemsstaten liksom förslaget till bolagets bolagsform, namn och säte i värdmedlemsstaten.

| (b) | Det register dit handlingarna och uppgifterna enligt artikel 3.2 i direktiv 68/151/EEG har lämnats för bolaget samt dess löpnummer i detta register. |
| --- | --- |

(b)

Det register dit handlingarna och uppgifterna enligt artikel 3.2 i direktiv 68/151/EEG har lämnats för bolaget samt dess löpnummer i detta register.

| (c) | En kortfattad redogörelse för hur borgenärer och minoritetsaktieägare kan utöva sina rättigheter samt en adress där fullständiga uppgifter om dessa arrangemang kan fås utan kostnad. |
| --- | --- |

(c)

En kortfattad redogörelse för hur borgenärer och minoritetsaktieägare kan utöva sina rättigheter samt en adress där fullständiga uppgifter om dessa arrangemang kan fås utan kostnad.

Ledningen eller styrelsen för det bolag som planerar att flytta sitt säte ska även utarbeta en rapport i vilken man förklarar och motiverar förslagets rättsliga och ekonomiska aspekter samt anger konsekvenserna för bolagets styrelseledamöter och anställda, om ingenting annat avtalats.

Rekommendation 3 (bolagsstämmans beslut om flyttning)

Bolagsstämman ska godkänna flyttningsförslaget i enlighet med den ordning som fastställts och med den majoritet som krävs för att ändra stiftelseurkunden och bolagsordningen i enlighet med lagstiftningen i bolagets hemmedlemsstat.

Om arbetstagarna medverkar i bolagets ledning får bolagsstämman besluta att flyttningen endast kan genomföras om den uttryckligen godkänner ordningen för arbetstagarnas medverkan.

Rekommendation 4 (administrativt flyttförfarande och kontroll)

Hemmedlemsstaten ska kontrollera att flyttförfarandet är i överensstämmelse med den egna lagstiftningen. Den behöriga instansen i hemmedlemsstaten ska utfärda ett intyg som slutgiltigt bekräftar att alla de handlingar och formaliteter som krävs har fullgjorts.

Intyget, kopia på förslaget till stiftelseurkund och bolagsordning för bolaget i värdmedlemsstaten samt kopia på flyttningsförslaget ska inom en lämplig tidsperiod framläggas för den instans som ansvarar för att bolaget registreras i värdmedlemsstaten. Dessa handlingar ska räcka för att företaget ska kunna registreras i värdmedlemsstaten. Den instans i värdmedlemsstaten som ansvarar för registreringen ska kontrollera att de materiella och formella villkoren för en flyttning av sätet är uppfyllda.

Den behöriga instansen i värdmedlemsstatens ska utan dröjsmål underrätta den behöriga instansen i hemmedlemsstaten om registreringen. Den behöriga instansen i hemmedlemsstaten ska därvid stryka bolaget ur det egna registret.

Registreringen i värdmedlemsstaten och strykningen ur registret i hemmedlemsstaten ska offentliggöras. Åtminstone följande uppgifter måste tillhandahållas:

| (a) | Registreringsdatumet. |
| --- | --- |

(a)

Registreringsdatumet.

| (b) | Det nya och tidigare löpnumret i hem- respektive värdmedlemsstatens register. |
| --- | --- |

(b)

Det nya och tidigare löpnumret i hem- respektive värdmedlemsstatens register.

Rekommendation 5 (arbetstagarmedverkan)

Arbetstagarnas medverkan ska regleras av lagstiftningen i värdmedlemsstaten.

Värdmedlemsstatens lagstiftning ska dock inte gälla om

| (a) | värdmedlemsstaten inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som bolaget tillämpar i hemmedlemsstaten, eller |
| --- | --- |

(a)

värdmedlemsstaten inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som bolaget tillämpar i hemmedlemsstaten, eller

| (b) | lagstiftningen i värdmedlemsstaten inte ger samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter vid bolaget belägna i andra medlemsstater som sådana arbetstagare åtnjöt före flytten. |
| --- | --- |

(b)

lagstiftningen i värdmedlemsstaten inte ger samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter vid bolaget belägna i andra medlemsstater som sådana arbetstagare åtnjöt före flytten.

I sådana fall bör bestämmelserna i artikel 16 i direktiv 2005/56/EG gälla.

Rekommendation 6 (tredje parter som berörs av flyttningen)

Bolag mot vilka förfaranden för avveckling, likvidation, insolvens eller betalningsinställelse eller andra liknande förfaranden har inletts ska inte tillåtas att genomföra en gränsöverskridande flyttning av sitt säte inom gemenskapen.

När det gäller rättsliga eller administrativa förfaranden som inletts före flytten av bolagets säte ska bolaget anses ha sitt säte i hemmedlemsstaten.

---

(1)  Rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EGT L 65, 14.3.1968, s. 8).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/10

---

Tirsdag 10 mars 2009Det gemensamma europeiska asylsystemet

P6_TA(2009)0087

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om framtiden för det gemensamma europeiska asylsystemet (2008/2305(INI))

2010/C 87 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 63.1 och 63.2 i EG-fördraget,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Genèvekonventionen från 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och det därtill hörande tilläggsprotokollet från 1967,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (1) (”Dublinförordningen”),

med beaktande av rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (2) (”mottagandedirektivet”),

med beaktande av rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus (3) (”förfarandedirektivet”),

med beaktande av rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (4),

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (KOM(2007)0745),

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om Lampedusa (5),

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om situationen i flyktinglägren på Malta (6),

med beaktande av sin resolution av den 21 juni 2007 om asyl: praktiskt samarbete och kvaliteten på besluten i det gemensamma europeiska asylsystemet (7),

med beaktande av sin resolution av den 2 september 2008 om utvärderingen av Dublinsystemet (8),

med beaktande av rapporterna från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om sina besök i olika kvarhållningsanläggningar för att där kontrollera mottagandevillkoren,

med beaktande av Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 6 maj 2008 i mål C-133/06, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd (9), om en talan om ogiltigförklaring av förfarandedirektivet, som särskilt syftade till att uppnå en ogiltigförklaring av direktivets bestämmelser om förfarandet för antagande och ändring av gemensamma minimiförteckningar över säkra länder,

med beaktande av den europeiska pakten för invandring och asyl, som antogs av Europeiska rådet den 16 oktober 2008 och vars fjärde mål är att ”bygga ett Europa för asylsökande”,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0050/2009), och av följande skäl:

| A. | Lagstiftningsinstrumenten från den första fasen i uppbyggnaden av det gemensamma europeiska asylsystemet (EAS) gjorde det möjligt att införa gemensamma miniminormer, men inte jämbördiga villkor för tillgång till skydd på unionens hela territorium, så att det fortfarande förekommer problem såsom sekundär förflyttning och upprepade asylansökningar. |
| --- | --- |

A.

Lagstiftningsinstrumenten från den första fasen i uppbyggnaden av det gemensamma europeiska asylsystemet (EAS) gjorde det möjligt att införa gemensamma miniminormer, men inte jämbördiga villkor för tillgång till skydd på unionens hela territorium, så att det fortfarande förekommer problem såsom sekundär förflyttning och upprepade asylansökningar.

| B. | Dublinsystemets kriterier i fråga om första inreseland kan få till följd att vissa medlemsstater, särskilt de vid EU:s yttre gränser, får bära en oproportionellt stor börda helt enkelt på grund av sitt utsatta geografiska läge, och detta fenomen får negativa följder för både medlemsstaterna och de asylsökande. |
| --- | --- |

B.

Dublinsystemets kriterier i fråga om första inreseland kan få till följd att vissa medlemsstater, särskilt de vid EU:s yttre gränser, får bära en oproportionellt stor börda helt enkelt på grund av sitt utsatta geografiska läge, och detta fenomen får negativa följder för både medlemsstaterna och de asylsökande.

| C. | Av kommissionens utvärdering av Dublinsystemet framgår att de tretton gränsmedlemsstaterna 2005 tvingades hantera ökande utmaningar till följd av Dublinsystemet. |
| --- | --- |

C.

Av kommissionens utvärdering av Dublinsystemet framgår att de tretton gränsmedlemsstaterna 2005 tvingades hantera ökande utmaningar till följd av Dublinsystemet.

| D. | I sin ovannämnda rapport om utvärdering av mottagandedirektivet konstaterar kommissionen allvarliga problem med genomförandet av direktivet, särskilt i slutna anläggningar och transitzoner, vilket parlamentets delegationer på plats kunnat bilda sig en uppfattning om under sina många besök. |
| --- | --- |

D.

I sin ovannämnda rapport om utvärdering av mottagandedirektivet konstaterar kommissionen allvarliga problem med genomförandet av direktivet, särskilt i slutna anläggningar och transitzoner, vilket parlamentets delegationer på plats kunnat bilda sig en uppfattning om under sina många besök.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att antalet flyktingar under det gångna året ökade till över 12 miljoner i hela världen, och 26 miljoner internflyktingar. Parlamentet stöder i detta sammanhang inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem och välkomnar kommissionens strategiska plan för asylpolitiken, som tjänar som färdplan för fullbordandet av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att antalet flyktingar under det gångna året ökade till över 12 miljoner i hela världen, och 26 miljoner internflyktingar. Parlamentet stöder i detta sammanhang inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem och välkomnar kommissionens strategiska plan för asylpolitiken, som tjänar som färdplan för fullbordandet av det gemensamma europeiska asylsystemet.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att man, på grund av den ändring av den rättsliga grunden som kommer att ske när Lissabonfördraget träder i kraft, planerar att flytta tidsgränsen för förverkligandet av den andra fasen i det gemensamma europeiska asylsystemet till 2012, då de olyckliga skillnaderna mellan medlemsstaternas asylsystem bör upphöra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att man, på grund av den ändring av den rättsliga grunden som kommer att ske när Lissabonfördraget träder i kraft, planerar att flytta tidsgränsen för förverkligandet av den andra fasen i det gemensamma europeiska asylsystemet till 2012, då de olyckliga skillnaderna mellan medlemsstaternas asylsystem bör upphöra.

| 3. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att erkännandesiffrorna för personer som ansöker om flyktingstatus för vissa tredjelandsmedborgare varierar mellan ungefär 0 och 90 procent mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att erkännandesiffrorna för personer som ansöker om flyktingstatus för vissa tredjelandsmedborgare varierar mellan ungefär 0 och 90 procent mellan medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den normharmonisering som ska leda till ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus bör resultera i en hög skyddsnivå i hela EU och inte bör leda till en sänkning till minsta gemensamma nämnare, eftersom det gemensamma asylsystemet i det senare fallet mister sitt mervärde. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet insisterar på att den normharmonisering som ska leda till ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig asylstatus bör resultera i en hög skyddsnivå i hela EU och inte bör leda till en sänkning till minsta gemensamma nämnare, eftersom det gemensamma asylsystemet i det senare fallet mister sitt mervärde.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att definitionen av asylrätten, som är en viktig beståndsdel av demokratin och skyddet av de mänskliga rättigheterna, i hög grad har urholkats under de senaste åren. Parlamentet erinrar om att asylsökandes rättigheter och behov och principen om ”non-refoulement” måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att definitionen av asylrätten, som är en viktig beståndsdel av demokratin och skyddet av de mänskliga rättigheterna, i hög grad har urholkats under de senaste åren. Parlamentet erinrar om att asylsökandes rättigheter och behov och principen om ”non-refoulement” måste respekteras fullt ut.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att EU måste skapa mekanismer vid de yttre gränserna för att kunna identifiera asylsökande och säkerställa att personer som har rätt till internationellt skydd ges tillträde till sitt territorium, även inom ramen för kontrollverksamheten vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att EU måste skapa mekanismer vid de yttre gränserna för att kunna identifiera asylsökande och säkerställa att personer som har rätt till internationellt skydd ges tillträde till sitt territorium, även inom ramen för kontrollverksamheten vid de yttre gränserna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har konstaterat att tillträdet för dem som behöver skydd är ett av de överordnade målen för ett gemensamt europeiskt asylsystem. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har konstaterat att tillträdet för dem som behöver skydd är ett av de överordnade målen för ett gemensamt europeiskt asylsystem.

| 8. | Europaparlamentet kräver att Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) tillhandahåller exakta uppgifter om det antal asylsökande som identifieras som sådana i samband med byråns verksamhet och om ödet för de personer som omhändertagits i detta sammanhang och skickas tillbaka till ett transitland eller sitt ursprungsland. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till översyn av mandatet för Frontex i syfte att uttryckligen ange att frågor som rör skydd och mänskliga rättigheter utgör en integrerad beståndsdel av förvaltningen av EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) tillhandahåller exakta uppgifter om det antal asylsökande som identifieras som sådana i samband med byråns verksamhet och om ödet för de personer som omhändertagits i detta sammanhang och skickas tillbaka till ett transitland eller sitt ursprungsland. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till översyn av mandatet för Frontex i syfte att uttryckligen ange att frågor som rör skydd och mänskliga rättigheter utgör en integrerad beståndsdel av förvaltningen av EU:s yttre gränser.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen medger att man måste säkerställa överensstämmelse med andra politikområden som har följder för internationellt skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja och införa initiativ för att se över och anpassa all politik och alla metoder för gränsförvaltning, såsom Frontex och det europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur), för att garantera att flyktingar får skydd i EU och att principen om ”non refoulement” vid EU:s yttre gränser respekteras fullt ut. Parlamentet betonar dessutom att skyldigheten att tillhandahålla bistånd, som fastställs i FN:s havsrättskonvention (Unclos), är rättsligt bindande för medlemsstaterna, EU och Frontex. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen medger att man måste säkerställa överensstämmelse med andra politikområden som har följder för internationellt skydd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja och införa initiativ för att se över och anpassa all politik och alla metoder för gränsförvaltning, såsom Frontex och det europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur), för att garantera att flyktingar får skydd i EU och att principen om ”non refoulement” vid EU:s yttre gränser respekteras fullt ut. Parlamentet betonar dessutom att skyldigheten att tillhandahålla bistånd, som fastställs i FN:s havsrättskonvention (Unclos), är rättsligt bindande för medlemsstaterna, EU och Frontex.

Förbättring av gällande lagstiftning

| 10. | Europaparlamentet gläder sig åt att Europeiska gemenskapernas domstol i sin ovannämnda dom i mål C-133/06 ogiltigförklarat artiklarna 29.1, 29.2 och 36.3 i förfarandedirektivet, som gäller antagande och ändring av gemensamma minimiförteckningar över säkra ursprungsländer och gemensamma förteckningar över säkra tredjeländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet gläder sig åt att Europeiska gemenskapernas domstol i sin ovannämnda dom i mål C-133/06 ogiltigförklarat artiklarna 29.1, 29.2 och 36.3 i förfarandedirektivet, som gäller antagande och ändring av gemensamma minimiförteckningar över säkra ursprungsländer och gemensamma förteckningar över säkra tredjeländer.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de positiva initiativ som utförts av vissa medlemsstater för att välkomna asylsökande – ända från det att dessa inger sin ansökan om internationellt skydd – i öppna strukturer som erbjuder fullständig integration i lokalsamhällena. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar de positiva initiativ som utförts av vissa medlemsstater för att välkomna asylsökande – ända från det att dessa inger sin ansökan om internationellt skydd – i öppna strukturer som erbjuder fullständig integration i lokalsamhällena.

| 12. | Europaparlamentet anser att asylsökande är utsatta personer som måste erbjudas lämpliga mottagningsvillkor. Parlamentet påminner om att fängelsemiljön inte i något fall kan hjälpa dem att bearbeta de traumatiska upplevelser de haft i sina ursprungsländer eller under sin resa till Europa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att asylsökande är utsatta personer som måste erbjudas lämpliga mottagningsvillkor. Parlamentet påminner om att fängelsemiljön inte i något fall kan hjälpa dem att bearbeta de traumatiska upplevelser de haft i sina ursprungsländer eller under sin resa till Europa.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de bestämmelser som ingår i kommissionens senaste förslag och som föreskriver att medlemsstaterna inte får hålla en människa i fångenskap av det enda skälet att hon ansöker om internationellt skydd. Parlamentet anser att asylsökande i princip inte bör hållas i fångenskap, eftersom de befinner sig i en särskilt utsatt situation. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de bestämmelser som ingår i kommissionens senaste förslag och som föreskriver att medlemsstaterna inte får hålla en människa i fångenskap av det enda skälet att hon ansöker om internationellt skydd. Parlamentet anser att asylsökande i princip inte bör hållas i fångenskap, eftersom de befinner sig i en särskilt utsatt situation.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att det i flera medlemsstater fortfarande är ett faktum att asylsökande hålls i fångenskap efter att olagligt ha rest in på landets territorium, och välkomnar därför att det i mottagandedirektivet införts förfarandegarantier när det gäller fångenskap. Parlamentet anser i detta sammanhang att det bör vara möjligt att hålla asylsökande i fångenskap endast under mycket klart definierade exceptionella omständigheter och med beaktande av principen om nödvändighet och proportionalitet, med hänsyn tagen till på vilket sätt och i vilket syfte en asylsökande kvarhålls i fångenskap. Parlamentet anser även att när asylsökande tas i förvar bör de ha tillgång till rättsmedel vid nationell domstol. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att det i flera medlemsstater fortfarande är ett faktum att asylsökande hålls i fångenskap efter att olagligt ha rest in på landets territorium, och välkomnar därför att det i mottagandedirektivet införts förfarandegarantier när det gäller fångenskap. Parlamentet anser i detta sammanhang att det bör vara möjligt att hålla asylsökande i fångenskap endast under mycket klart definierade exceptionella omständigheter och med beaktande av principen om nödvändighet och proportionalitet, med hänsyn tagen till på vilket sätt och i vilket syfte en asylsökande kvarhålls i fångenskap. Parlamentet anser även att när asylsökande tas i förvar bör de ha tillgång till rättsmedel vid nationell domstol.

| 15. | Europaparlamentet anser att tillämpningsområdet för det nya direktivet om mottagandevillkoren måste förtydligas så att det även kommer att omfatta kvarhållningsanläggningar, transitzoner, gränsförfaranden och personer som överförs inom Dublinsystemet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att tillämpningsområdet för det nya direktivet om mottagandevillkoren måste förtydligas så att det även kommer att omfatta kvarhållningsanläggningar, transitzoner, gränsförfaranden och personer som överförs inom Dublinsystemet.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att man i mottagandedirektivet inför ett formellt system för att omedelbart urskilja utsatta personer, särskilt minderåriga utan medföljande vuxen, äldre beroende personer, personer med funktionshinder, gravida, ensamföräldrar med barn och personer som genomgått traumatiska upplevelser (tortyr, våldtäkt eller psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att man i mottagandedirektivet inför ett formellt system för att omedelbart urskilja utsatta personer, särskilt minderåriga utan medföljande vuxen, äldre beroende personer, personer med funktionshinder, gravida, ensamföräldrar med barn och personer som genomgått traumatiska upplevelser (tortyr, våldtäkt eller psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld).

| 17. | Europaparlamentet anser att man bör införa ett enhetligt asylförfarande och enhetliga normer för när en person betraktas som flykting eller som någon som behöver internationellt skydd, vilka bör omfatta alla ansökningar om ”internationellt skydd” (flyktingstatus, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att man bör införa ett enhetligt asylförfarande och enhetliga normer för när en person betraktas som flykting eller som någon som behöver internationellt skydd, vilka bör omfatta alla ansökningar om ”internationellt skydd” (flyktingstatus, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd).

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen avser att förtydliga villkoren för subsidiärt skydd och framför allt att den föreslår en översyn av nivån på de rättigheter och förmåner som ska beviljas dem som får detta skydd. Härigenom bör en i ökad grad jämlik behandling på förbättrad nivå kunna säkras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen avser att förtydliga villkoren för subsidiärt skydd och framför allt att den föreslår en översyn av nivån på de rättigheter och förmåner som ska beviljas dem som får detta skydd. Härigenom bör en i ökad grad jämlik behandling på förbättrad nivå kunna säkras.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ändra direktivet om asylförfaranden, och betonar att det genom ett gemensamt asylförfarande bör inrättas tydliga, enhetliga och rimliga tidsfrister så att myndigheterna ska kunna fatta beslut om asylansökningar och därmed undvika långa och obefogade väntetider som skulle kunna ha negativa effekter för asylsökandes hälsa och välbefinnande. Parlamentet erinrar om att beviljande av flyktingstatus eller status som skyddsbehövande alltid bör bli föremål för en individuell bedömning och inte på något sätt får vara begränsad till en generell bedömning (till exempel grundad på nationalitet) eller villkorlighet (till exempel med avseende på människorättssituationen i ett ursprungsland). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ändra direktivet om asylförfaranden, och betonar att det genom ett gemensamt asylförfarande bör inrättas tydliga, enhetliga och rimliga tidsfrister så att myndigheterna ska kunna fatta beslut om asylansökningar och därmed undvika långa och obefogade väntetider som skulle kunna ha negativa effekter för asylsökandes hälsa och välbefinnande. Parlamentet erinrar om att beviljande av flyktingstatus eller status som skyddsbehövande alltid bör bli föremål för en individuell bedömning och inte på något sätt får vara begränsad till en generell bedömning (till exempel grundad på nationalitet) eller villkorlighet (till exempel med avseende på människorättssituationen i ett ursprungsland).

| 20. | Det är önskvärt att gemensamt sammanställa den information om ursprungsländerna som finns hos medlemsstaterna, och Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att intensifiera sina insatser för att skapa en gemensam databas. Parlamentet understryker att man vid insamling och presentation av information om ursprungsländerna och förvaltning av portalen bör se till att länderrapporterna från olika etablerade experter finns med, att informationen är allmänt tillgänglig och hålls åtskild från beslutsfattarnas användning av den (så att den hålls neutral och någon politisk påverkan inte tillåts) samt att man upprätthåller en jämn balans mellan regeringskällor, icke-statliga organisationer som källor och internationella källor i samband med insamlingen av information om ursprungsländerna. |
| --- | --- |

20.

Det är önskvärt att gemensamt sammanställa den information om ursprungsländerna som finns hos medlemsstaterna, och Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att intensifiera sina insatser för att skapa en gemensam databas. Parlamentet understryker att man vid insamling och presentation av information om ursprungsländerna och förvaltning av portalen bör se till att länderrapporterna från olika etablerade experter finns med, att informationen är allmänt tillgänglig och hålls åtskild från beslutsfattarnas användning av den (så att den hålls neutral och någon politisk påverkan inte tillåts) samt att man upprätthåller en jämn balans mellan regeringskällor, icke-statliga organisationer som källor och internationella källor i samband med insamlingen av information om ursprungsländerna.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar omarbetningen av Dublinförordningen och de föreslagna bestämmelserna om en mekanism för suspension av överföringar inom ramen för Dublinsystemet om det finns skäl att anta att dessa överföringar skulle kunna resultera i att sökande inte kommer i åtnjutande av adekvat skydd i de ansvariga medlemsstaterna, särskilt när det gäller mottagningsvillkor och tillträde till asylförfaranden, och i fall där dessa överföringar skulle öka bördan för de medlemsstater som drabbas av ett oproportionerligt högt tryck särskilt på grund av sin geografiska eller demografiska situation. Parlamentet betonar emellertid att dessa bestämmelser i slutändan skulle utgöra ett politiskt ställningstagande snarare än ett effektivt instrument för stöd till medlemsstaterna om inte ett tvådelat bindande instrument införs för samtliga medlemsstater vilket föreskriver






  a) | utsändande av tjänstemän från andra medlemsstater i regi av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor i syfte att stödja de medlemsstater som ställts inför särskilda och problematiska situationer, |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar omarbetningen av Dublinförordningen och de föreslagna bestämmelserna om en mekanism för suspension av överföringar inom ramen för Dublinsystemet om det finns skäl att anta att dessa överföringar skulle kunna resultera i att sökande inte kommer i åtnjutande av adekvat skydd i de ansvariga medlemsstaterna, särskilt när det gäller mottagningsvillkor och tillträde till asylförfaranden, och i fall där dessa överföringar skulle öka bördan för de medlemsstater som drabbas av ett oproportionerligt högt tryck särskilt på grund av sin geografiska eller demografiska situation. Parlamentet betonar emellertid att dessa bestämmelser i slutändan skulle utgöra ett politiskt ställningstagande snarare än ett effektivt instrument för stöd till medlemsstaterna om inte ett tvådelat bindande instrument införs för samtliga medlemsstater vilket föreskriver

a)

utsändande av tjänstemän från andra medlemsstater i regi av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor i syfte att stödja de medlemsstater som ställts inför särskilda och problematiska situationer,

| b) | ett system för omfördelning av personer som beviljats internationellt skydd från de medlemsstater som ställts inför särskilda och problematiska situationer till andra, i samråd med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och med samtycke från de personer som beviljats skydd. |
| --- | --- |

b)

ett system för omfördelning av personer som beviljats internationellt skydd från de medlemsstater som ställts inför särskilda och problematiska situationer till andra, i samråd med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och med samtycke från de personer som beviljats skydd.

| 22. | Europaparlamentet anser att den ändrade Dublinförordningen bör ge asylsökande rätt att överklaga ett beslut om överföring och att ett sådant överklagande bör ålägga domstolen att ex officio undersöka behovet av att tillfälligt skjuta upp verkställandet av ett beslut om överföring. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att den ändrade Dublinförordningen bör ge asylsökande rätt att överklaga ett beslut om överföring och att ett sådant överklagande bör ålägga domstolen att ex officio undersöka behovet av att tillfälligt skjuta upp verkställandet av ett beslut om överföring.

Förvaltningsorganisation

| 23. | Europaparlamentet stöder med beslutsamhet inrättandet av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor vilken bör bedriva sin verksamhet i nära samarbete med UNHCR och med de icke-statliga som är specialister på asylområdet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder med beslutsamhet inrättandet av en europeisk byrå för stöd till samarbete i asylfrågor vilken bör bedriva sin verksamhet i nära samarbete med UNHCR och med de icke-statliga som är specialister på asylområdet.

| 24. | En av uppgifterna för den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor bör enligt Europaparlamentets åsikt vara att ingående analysera de skillnader som fortfarande finns mellan de nationella asylsystemen och att därmed bidra till att dessa kan förbättras. |
| --- | --- |

24.

En av uppgifterna för den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor bör enligt Europaparlamentets åsikt vara att ingående analysera de skillnader som fortfarande finns mellan de nationella asylsystemen och att därmed bidra till att dessa kan förbättras.

| 25. | Europaparlamentet anser att verksamheten vid den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor även bör omfatta att utarbeta riktlinjer för att underlätta en i högre grad korrekt bedömning av asylansökningar, främja utbyte av god praxis och övervaka genomförande och tillämpning av den relevanta gemenskapslagstiftningen (och därigenom stödja kommissionens roll som fördragens väktare). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att verksamheten vid den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor även bör omfatta att utarbeta riktlinjer för att underlätta en i högre grad korrekt bedömning av asylansökningar, främja utbyte av god praxis och övervaka genomförande och tillämpning av den relevanta gemenskapslagstiftningen (och därigenom stödja kommissionens roll som fördragens väktare).

| 26. | Enligt Europaparlamentets åsikt bör man praktiskt överväga att följa upp hur de som återvänder till sitt ursprungs- eller avreseland efter avslag på en ansökan om skydd behandlas. |
| --- | --- |

26.

Enligt Europaparlamentets åsikt bör man praktiskt överväga att följa upp hur de som återvänder till sitt ursprungs- eller avreseland efter avslag på en ansökan om skydd behandlas.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar eftertryckligt kommissionen att fortsätta med sina insatser för att skapa ett gemensamt europeiskt utbildningsprogram för asylfrågor med tanke på att kvaliteten på besluten på detta område har direkt samband med utbildningen av och informationsnivån hos beslutsfattarna på nationell nivå. Parlamentet anser att samråd med dem av civilsamhällets organisationer som specialiserat sig i ämnet vore en garanti för effektivitet när det gäller att utarbeta utbildningsprogram. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar eftertryckligt kommissionen att fortsätta med sina insatser för att skapa ett gemensamt europeiskt utbildningsprogram för asylfrågor med tanke på att kvaliteten på besluten på detta område har direkt samband med utbildningen av och informationsnivån hos beslutsfattarna på nationell nivå. Parlamentet anser att samråd med dem av civilsamhällets organisationer som specialiserat sig i ämnet vore en garanti för effektivitet när det gäller att utarbeta utbildningsprogram.

| 28. | Europaparlamentet anser att alla beslutsfattare måste ha jämbördig tillgång till professionellt och objektivt framtagen information om ursprungsländerna, vilken är ett nyckelverktyg för asylmyndigheter och överklagandeinstanser, men även för den asylsökande, som förlitar sig på informationen som stöd för sin ansökan om internationellt skydd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att alla beslutsfattare måste ha jämbördig tillgång till professionellt och objektivt framtagen information om ursprungsländerna, vilken är ett nyckelverktyg för asylmyndigheter och överklagandeinstanser, men även för den asylsökande, som förlitar sig på informationen som stöd för sin ansökan om internationellt skydd.

| 29. | Europaparlamentet betonar att myndigheterna under väntetiden bör ta hänsyn till de olika behoven hos asylsökande i en mer känslig situation, såsom barn, personer med funktionshinder och kvinnor, och tillhandahålla nödvändig infrastruktur. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att myndigheterna under väntetiden bör ta hänsyn till de olika behoven hos asylsökande i en mer känslig situation, såsom barn, personer med funktionshinder och kvinnor, och tillhandahålla nödvändig infrastruktur.

Integrationen av personer som beviljats internationellt skydd

| 30. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av att personer som beviljats internationellt skydd integreras när det gäller aspekter på områdena demokrati, säkerhet och ekonomi. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av att personer som beviljats internationellt skydd integreras när det gäller aspekter på områdena demokrati, säkerhet och ekonomi.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att reglerna i Dublinförordningen för att fastställa vilken stat som ska handlägga en asylansökan inte beaktar de asylsökandes önskemål, och anser att vissa kriterier som rör familj, kultur och språk borde beaktas när detta ska fastställas, så att man gynnar de asylsökandes integration. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar att reglerna i Dublinförordningen för att fastställa vilken stat som ska handlägga en asylansökan inte beaktar de asylsökandes önskemål, och anser att vissa kriterier som rör familj, kultur och språk borde beaktas när detta ska fastställas, så att man gynnar de asylsökandes integration.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att nå en överenskommelse om att låta även flyktingar och personer som beviljats subsidiärt skydd omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (10). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att nå en överenskommelse om att låta även flyktingar och personer som beviljats subsidiärt skydd omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (10).

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag i direktivet om mottagningsvillkoren med innebörden att de sökande ska ges förenklat tillträde till arbetsmarknaden eftersom inträdet i yrkeslivet är en central förutsättning för deras integration i värdmedlemsstaten och hjälper dem också att utveckla färdigheter som gagnar dem både under deras tid i värdmedlemsstaten och i händelse av att de återvänder till sitt ursprungsland. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag i direktivet om mottagningsvillkoren med innebörden att de sökande ska ges förenklat tillträde till arbetsmarknaden eftersom inträdet i yrkeslivet är en central förutsättning för deras integration i värdmedlemsstaten och hjälper dem också att utveckla färdigheter som gagnar dem både under deras tid i värdmedlemsstaten och i händelse av att de återvänder till sitt ursprungsland.

| 34. | I samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat bör asylsystemet underlätta integrationen genom att beakta bland annat den sociala, kulturella och språkliga bakgrunden och erkännandet av de utbildningsinsatser, yrkeskvalifikationer och färdigheter hos den asylsökande som stämmer överens med de ekonomiska behoven i värdmedlemsstaten, anser Europaparlamentet. |
| --- | --- |

34.

I samband med fastställandet av ansvarig medlemsstat bör asylsystemet underlätta integrationen genom att beakta bland annat den sociala, kulturella och språkliga bakgrunden och erkännandet av de utbildningsinsatser, yrkeskvalifikationer och färdigheter hos den asylsökande som stämmer överens med de ekonomiska behoven i värdmedlemsstaten, anser Europaparlamentet.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att man inte bör göra åtskillnad mellan rättigheterna för flyktingar och rättigheterna för personer som beviljas subsidiärt skydd. Parlamentet insisterar särskilt på att de som beviljats subsidiärt skydd bör få förbättrad tillgång till sociala och ekonomiska rättigheter, vilket är en central förutsättning för deras integration. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att man inte bör göra åtskillnad mellan rättigheterna för flyktingar och rättigheterna för personer som beviljas subsidiärt skydd. Parlamentet insisterar särskilt på att de som beviljats subsidiärt skydd bör få förbättrad tillgång till sociala och ekonomiska rättigheter, vilket är en central förutsättning för deras integration.

Solidaritetsmekanismer

| 36. | Ett av målen för det gemensamma europeiska asylsystemet bör enligt Europaparlamentets uppfattning vara att inrätta effektiva solidaritetsmekanismer i syfte att förbättra situationen för de länder som tar emot det största inflödet av asylsökande och som har svårigheter att garantera dem lämpliga mottagningsvillkor, att handlägga ansökningarna inom föreskrivna tidsfrister och formella ramar eller att integrera de sökande som beviljats flyktingstatus. |
| --- | --- |

36.

Ett av målen för det gemensamma europeiska asylsystemet bör enligt Europaparlamentets uppfattning vara att inrätta effektiva solidaritetsmekanismer i syfte att förbättra situationen för de länder som tar emot det största inflödet av asylsökande och som har svårigheter att garantera dem lämpliga mottagningsvillkor, att handlägga ansökningarna inom föreskrivna tidsfrister och formella ramar eller att integrera de sökande som beviljats flyktingstatus.

| 37. | Europaparlamentet anser att solidariteten inte får inskränkas enbart till medelstilldelning, och kräver en effektiv tillämpning av mekanismer för intern omplacering och omflyttning på frivillig grund, vilket också anges i den europeiska pakten för invandring och asyl. Parlamentet anser att detta skulle göra det möjligt för den som omfattas av internationellt skydd att tas emot av en annan medlemsstat än den som beviljat honom eller henne detta skydd. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att solidariteten inte får inskränkas enbart till medelstilldelning, och kräver en effektiv tillämpning av mekanismer för intern omplacering och omflyttning på frivillig grund, vilket också anges i den europeiska pakten för invandring och asyl. Parlamentet anser att detta skulle göra det möjligt för den som omfattas av internationellt skydd att tas emot av en annan medlemsstat än den som beviljat honom eller henne detta skydd.

| 38. | Europaparlamentet anser att man bör undersöka möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2001/55/EG (11) så att det framför allt blir möjligt att ta emot särskilda kategorier av personer som behöver internationellt skydd under en viss tid utan att det för den skull behöver föreligga någon massiv tillströmning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att man bör undersöka möjligheten att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2001/55/EG (11) så att det framför allt blir möjligt att ta emot särskilda kategorier av personer som behöver internationellt skydd under en viss tid utan att det för den skull behöver föreligga någon massiv tillströmning.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar till att, under överinseende av den framtida europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor, inrätta expertgrupper i asylfrågor som kan ge stöd åt medlemsstater som möts av en plötslig och massiv tillströmning av asylsökande som de inte lyckas hantera. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar till att, under överinseende av den framtida europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor, inrätta expertgrupper i asylfrågor som kan ge stöd åt medlemsstater som möts av en plötslig och massiv tillströmning av asylsökande som de inte lyckas hantera.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa en europeisk mekanism för överföring av internationellt skydd, som övervakas av den framtida europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor, för att möjliggöra rörlighet i Europa för flyktingar på deras begäran och därmed lätta på bördorna för vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att skapa en europeisk mekanism för överföring av internationellt skydd, som övervakas av den framtida europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor, för att möjliggöra rörlighet i Europa för flyktingar på deras begäran och därmed lätta på bördorna för vissa medlemsstater.

| 41. | Det är glädjande att kommissionen avser att låta genomföra en undersökning för att ge en överblick över sätten att förbättra den finansiella solidariteten inom EU, och Europaparlamentet ser med intresse fram emot förslag i denna riktning. |
| --- | --- |

41.

Det är glädjande att kommissionen avser att låta genomföra en undersökning för att ge en överblick över sätten att förbättra den finansiella solidariteten inom EU, och Europaparlamentet ser med intresse fram emot förslag i denna riktning.

| 42. | Europaparlamentet stöder avtal om gränsövervakning mellan nationella myndigheter, UNHCR och icke-statliga organisationer i EU samt medelstilldelning för detta ändamål från EU:s fond för yttre gränser. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder avtal om gränsövervakning mellan nationella myndigheter, UNHCR och icke-statliga organisationer i EU samt medelstilldelning för detta ändamål från EU:s fond för yttre gränser.

Samarbete med tredjeländer

| 43. | Europaparlamentet betonar att det gemensamma europeiska asylsystemet helt och hållet bör stämma överens med målen och verksamheten när det gäller skydd av flyktingar inom ramen för EU-instrumenten för samarbete med utvecklingsländer (såsom Europeiska utvecklingsfonden, instrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) samt avtal och partnerskap mellan EU och utvecklingsländer (såsom Cotonou-avtalet och det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det gemensamma europeiska asylsystemet helt och hållet bör stämma överens med målen och verksamheten när det gäller skydd av flyktingar inom ramen för EU-instrumenten för samarbete med utvecklingsländer (såsom Europeiska utvecklingsfonden, instrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter) samt avtal och partnerskap mellan EU och utvecklingsländer (såsom Cotonou-avtalet och det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU).

| 44. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att asylfrågan är en integrerad del av utvecklingssamarbetet med tredje länder snarare än ett krishanteringsinstrument. Parlamentet erinrar om att utvecklingssamarbete, särskilt krisförebyggande, övervakning av de mänskliga rättigheterna, konfliktomvandling och fredsskapande, skulle kunna tjäna som ett instrument för att förhindra förflyttning. Parlamentet betonar därför att det gemensamma europeiska asylsystemet bör vara nära kopplat till europeisk utvecklingspolitik och humanitär politik. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att asylfrågan är en integrerad del av utvecklingssamarbetet med tredje länder snarare än ett krishanteringsinstrument. Parlamentet erinrar om att utvecklingssamarbete, särskilt krisförebyggande, övervakning av de mänskliga rättigheterna, konfliktomvandling och fredsskapande, skulle kunna tjäna som ett instrument för att förhindra förflyttning. Parlamentet betonar därför att det gemensamma europeiska asylsystemet bör vara nära kopplat till europeisk utvecklingspolitik och humanitär politik.

| 45. | Europaparlamentet ser fram emot den utvärdering av de regionala skyddsprogrammen som ska genomföras 2009. Parlamentet betonar att utvecklingen av sådana program fullt ut bör stämma överens med nationella och regionala handlingsplaner och det tematiska programmet om migration och asylfrågor inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. Enligt parlamentet bör de mer generellt aldrig vara ett sätt att flytta ansvaret från medlemsstaterna och EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna sina olika tjänsteenheters åtgärder i detta sammanhang, så att synergin dem emellan optimeras, och att informera parlamentet om de insatser som beviljats i detta syfte. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet ser fram emot den utvärdering av de regionala skyddsprogrammen som ska genomföras 2009. Parlamentet betonar att utvecklingen av sådana program fullt ut bör stämma överens med nationella och regionala handlingsplaner och det tematiska programmet om migration och asylfrågor inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete. Enligt parlamentet bör de mer generellt aldrig vara ett sätt att flytta ansvaret från medlemsstaterna och EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna sina olika tjänsteenheters åtgärder i detta sammanhang, så att synergin dem emellan optimeras, och att informera parlamentet om de insatser som beviljats i detta syfte.

| 46. | Europaparlamentet erkänner vikten av att förstärka mottagningskapaciteten i de länder som är första asylland och att på den europeiska nivån, i nära samarbete med UNHCR, inrätta ett program för omplacering som anger gemensamma kriterier och samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erkänner vikten av att förstärka mottagningskapaciteten i de länder som är första asylland och att på den europeiska nivån, i nära samarbete med UNHCR, inrätta ett program för omplacering som anger gemensamma kriterier och samordningsmekanismer.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser också en utvärdering av frågan huruvida de medel som finns tillgängliga för åtgärder som har samband med tredjeländer är tillräckliga, till exempel skydd inom regioner, särskilt mot bakgrund av parlamentets tillkännagivna åsikt att dessa åtgärder kräver ytterligare resurser och inte bara en omfördelning av medel som är avsedda för utveckling. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser också en utvärdering av frågan huruvida de medel som finns tillgängliga för åtgärder som har samband med tredjeländer är tillräckliga, till exempel skydd inom regioner, särskilt mot bakgrund av parlamentets tillkännagivna åsikt att dessa åtgärder kräver ytterligare resurser och inte bara en omfördelning av medel som är avsedda för utveckling.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i högre grad deltar i världsomspännande åtgärder för flyktingars vidarebosättning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i högre grad deltar i världsomspännande åtgärder för flyktingars vidarebosättning.

| 49. | Det är med stort intresse som Europaparlamentet tar del av tanken om att införa ”förfaranden för skyddad inresa”. Parlamentet uppmuntrar eftertryckligt kommissionen att vederbörligen beakta konkreta förutsättningar för och praktiska följder av denna typ av åtgärder. |
| --- | --- |

49.

Det är med stort intresse som Europaparlamentet tar del av tanken om att införa ”förfaranden för skyddad inresa”. Parlamentet uppmuntrar eftertryckligt kommissionen att vederbörligen beakta konkreta förutsättningar för och praktiska följder av denna typ av åtgärder.

| 50. | Europaparlamentet väntar med intresse på resultaten av den undersökning om en gemensam handläggning av asylansökningar utanför EU:s territorium som kommissionen avser att genomföra 2009, och parlamentet varnar för varje lockelse att lägga över ansvaret för mottagningen av asylsökande och behandlingen av deras ansökningar på tredjeländer eller UNHCR. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet väntar med intresse på resultaten av den undersökning om en gemensam handläggning av asylansökningar utanför EU:s territorium som kommissionen avser att genomföra 2009, och parlamentet varnar för varje lockelse att lägga över ansvaret för mottagningen av asylsökande och behandlingen av deras ansökningar på tredjeländer eller UNHCR.

*

* *

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, Frontex och FN:s flyktingkommissarie. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna, Frontex och FN:s flyktingkommissarie.

---

(1)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

(2)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

(3)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

(4)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(5)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 598.

(6)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 301.

(7)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 364.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2008)0385.

(9)  EUT C 158, 21.6.2008, s. 3.

(10)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

(11)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EUT L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/16

---

Tirsdag 10 mars 2009Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

P6_TA(2009)0088

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (2008/2150(INI))

2010/C 87 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av EG-fördraget,

med beaktande av yttrande nr 2/2004 av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juni 2005 om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005)0252),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2006 om en handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006)0009),

med beaktande av den första halvårsrapporten om resultattavlan för genomförandet av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll, offentliggjord den 19 juli 2006 (SEK(2006)1009), enlighet med parlamentets begäran i dess resolution av den 27 april 2006 om ansvarsfrihet för 2004 (2),

med beaktande av lägesrapporten om kommissionens handlingsplan som offentliggjordes den 7 mars 2007 (KOM(2007)0086), som innehöll en beskrivning av vilka framsteg som gjorts och meddelande om vissa ytterligare åtgärder,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2008 med titeln ”Rapport om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för internkontroll” (KOM(2008)0110) och kommissionens arbetsdokument som bifogas detta meddelande (SEK(2008)0259),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 juni 2008 med titeln ”Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2007” (KOM(2008)0338),

med beaktande av kommissionens årsrapport avsedd för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om internrevisioner genomförda under 2007 (KOM(2008)0499),

med beaktande av den årliga rapporten från kommissionen om uppföljningen till besluten om ansvarsfrihet 2006 (KOM(2008)0629 och KOM(2008)0628) och arbetsdokumenten från kommissionens tjänsteavdelningar (SEK(2008)2579 och SEK(2008)2580),

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2007 samt institutionernas svar (3),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A6-0022/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 274 i EG-fördraget ska kommissionen, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, genomföra budgeten i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 274 i EG-fördraget ska kommissionen, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, genomföra budgeten i samarbete med medlemsstaterna.

| B. | En effektiv internkontroll ingår såsom en budgetprincip i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (budgetförordningen) sedan dess ändring genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 (5), vilket kommissionen föreslog i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (handlingsplanen). |
| --- | --- |

B.

En effektiv internkontroll ingår såsom en budgetprincip i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (budgetförordningen) sedan dess ändring genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 (5), vilket kommissionen föreslog i sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (handlingsplanen).

| C. | Det mest kraftfulla sätt på vilket kommissionen kan visa sitt verkliga åtagande för öppenhet och sund ekonomisk förvaltning är att anstränga sig på alla sätt för att fullt ut stödja initiativ för att förbättra kvaliteten i den ekonomiska förvaltningen i syfte att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS (6)) från revisionsrätten. |
| --- | --- |

C.

Det mest kraftfulla sätt på vilket kommissionen kan visa sitt verkliga åtagande för öppenhet och sund ekonomisk förvaltning är att anstränga sig på alla sätt för att fullt ut stödja initiativ för att förbättra kvaliteten i den ekonomiska förvaltningen i syfte att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS (6)) från revisionsrätten.

| D. | Ekofinrådet ansåg i punkt 5 i sina slutsatser av den 8 november 2005 att det var mycket viktigt att införa en integrerad intern kontroll och förenkla lagstiftningen om kontroller och uppmanade kommissionen att utvärdera kostnaden för kontrollerna per utgiftssektor. |
| --- | --- |

D.

Ekofinrådet ansåg i punkt 5 i sina slutsatser av den 8 november 2005 att det var mycket viktigt att införa en integrerad intern kontroll och förenkla lagstiftningen om kontroller och uppmanade kommissionen att utvärdera kostnaden för kontrollerna per utgiftssektor.

| E. | För att stödja det strategiska målet att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS) från revisionsrätten antog kommissionen i januari 2006 handlingsplanen, som byggde på revisionsrättens rekommendationer (7), parlamentets resolution av den 12 april 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 (8) och Ekofinrådets slutsatser av den 8 november 2005. |
| --- | --- |

E.

För att stödja det strategiska målet att erhålla en positiv revisionsförklaring (DAS) från revisionsrätten antog kommissionen i januari 2006 handlingsplanen, som byggde på revisionsrättens rekommendationer (7), parlamentets resolution av den 12 april 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 (8) och Ekofinrådets slutsatser av den 8 november 2005.

| F. | Handlingsplanen behandlade ”luckor” i kommissionens kontrollstrukturer vid tidpunkten och identifierade 16 områden för åtgärder före slutet av 2007, med hänsyn tagen till att en förbättring av den finansiella förvaltningen i EU måste stödjas av en noggrann övervakning av kontrollerna i kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Handlingsplanen behandlade ”luckor” i kommissionens kontrollstrukturer vid tidpunkten och identifierade 16 områden för åtgärder före slutet av 2007, med hänsyn tagen till att en förbättring av den finansiella förvaltningen i EU måste stödjas av en noggrann övervakning av kontrollerna i kommissionen och medlemsstaterna.

| G. | I punkt 2.29 i kapitel 2 (om kommissionens system för intern kontroll) i årsrapporten för 2007 påpekar revisionsrätten att det ”[i] den sammanfattande rapporten från kommissionen för 2007 görs en positiv bedömning av de framsteg som då hade gjorts när det gällde genomförda åtgärder, samtidigt som man pekar på att det ännu kan dröja tills åtgärdernas ändamålsenlighet kan bevisas i form av en sänkt felnivå i de underliggande transaktionerna”. |
| --- | --- |

G.

I punkt 2.29 i kapitel 2 (om kommissionens system för intern kontroll) i årsrapporten för 2007 påpekar revisionsrätten att det ”[i] den sammanfattande rapporten från kommissionen för 2007 görs en positiv bedömning av de framsteg som då hade gjorts när det gällde genomförda åtgärder, samtidigt som man pekar på att det ännu kan dröja tills åtgärdernas ändamålsenlighet kan bevisas i form av en sänkt felnivå i de underliggande transaktionerna”.

| H. | Enligt kommissionen svar till punkt 2.30 i revisionsrättens årsrapport för 2007 är ”genomförandet av åtgärderna en fortlöpande process och den fullföljs med stor beslutsamhet. Effekterna av åtgärderna märks av nödvändighet senare än deras genomförande under åren 2006 och 2007 och en första konsekvensanalys kommer att utarbetas i början av 2009”. |
| --- | --- |

H.

Enligt kommissionen svar till punkt 2.30 i revisionsrättens årsrapport för 2007 är ”genomförandet av åtgärderna en fortlöpande process och den fullföljs med stor beslutsamhet. Effekterna av åtgärderna märks av nödvändighet senare än deras genomförande under åren 2006 och 2007 och en första konsekvensanalys kommer att utarbetas i början av 2009”.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de övergripande framsteg som gjorts med att utveckla handlingsplanen och det faktum att en majoritet av åtgärderna har genomförts och de flesta luckor som upptäckts i handlingsplanen har täppts till. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de övergripande framsteg som gjorts med att utveckla handlingsplanen och det faktum att en majoritet av åtgärderna har genomförts och de flesta luckor som upptäckts i handlingsplanen har täppts till.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att en effektiv integrerad intern kontrollram som beskrivs i kommissionens handlingsplan kommer att göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att på ett bättre sätt genomföra EU:s budget i enlighet med de politiska målen och parlamentets prioriteringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att en effektiv integrerad intern kontrollram som beskrivs i kommissionens handlingsplan kommer att göra det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att på ett bättre sätt genomföra EU:s budget i enlighet med de politiska målen och parlamentets prioriteringar.

| 3. | Europaparlamentet beklagar bristen på klarspråk och uppmanar kommissionen att ange i vilket skede den befinner sig i processen mot att uppnå en integrerad ram för intern kontroll, och när den förväntar sig att de vidtagna åtgärderna kommer att ha synliga och positiva effekter på transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar bristen på klarspråk och uppmanar kommissionen att ange i vilket skede den befinner sig i processen mot att uppnå en integrerad ram för intern kontroll, och när den förväntar sig att de vidtagna åtgärderna kommer att ha synliga och positiva effekter på transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 4. | Europaparlamentet har tagit del av den utvärderingsrapport som kommissionen antog den 4 februari 2009 (KOM(2009)0043) och kommer att beakta denna i resolutionen om ansvarsfrihet för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet har tagit del av den utvärderingsrapport som kommissionen antog den 4 februari 2009 (KOM(2009)0043) och kommer att beakta denna i resolutionen om ansvarsfrihet för budgetåret 2007.

| 5. | Europaparlamentet noterar vilka åtgärder som kommissionen har vidtagit, men beklagar att kommissionen än så länge inte har lyckats presentera heltäckande och tillförlitliga siffror över återvunna belopp och finansiella korrigeringar till följd av medlemsstaternas rapporteringsproblem. Parlamentet uppmanar kommissionen att lösa dessa problem och förväntar sig att den lägger fram en detaljerad tidsplan för utveckling och tillämpning av en ny rapporteringsrutin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar vilka åtgärder som kommissionen har vidtagit, men beklagar att kommissionen än så länge inte har lyckats presentera heltäckande och tillförlitliga siffror över återvunna belopp och finansiella korrigeringar till följd av medlemsstaternas rapporteringsproblem. Parlamentet uppmanar kommissionen att lösa dessa problem och förväntar sig att den lägger fram en detaljerad tidsplan för utveckling och tillämpning av en ny rapporteringsrutin.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att det är effekterna av åtgärderna som kommer att utgöra grunden för utvärderingen av handlingsplanens resultat genom minskade felnivåer och en förbättrad värdering av kontrollsystem som bekräftats av revisionsrätten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att det är effekterna av åtgärderna som kommer att utgöra grunden för utvärderingen av handlingsplanens resultat genom minskade felnivåer och en förbättrad värdering av kontrollsystem som bekräftats av revisionsrätten.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig helt och fullt att sådana förbättringar kommer att ha verklig inverkan på revisionsrättens årsrapport för 2008. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig helt och fullt att sådana förbättringar kommer att ha verklig inverkan på revisionsrättens årsrapport för 2008.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att öka insynen i sin konsekvensbedömning av handlingsplanen och fullt ut leda genomförandet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att öka insynen i sin konsekvensbedömning av handlingsplanen och fullt ut leda genomförandet.

Åtgärderna 4, 10 och 10N – Felfrekvenser eller acceptabel risk för fel – Analys av den aktuella jämvikten mellan driftsutgifter och kostnaden för kontrollsystemet

| 9. | Europaparlamentet beklagar att det i fråga om två av de viktigaste åtgärderna för parlamentet föreligger vissa förseningar när det gäller tidsplanen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att det i fråga om två av de viktigaste åtgärderna för parlamentet föreligger vissa förseningar när det gäller tidsplanen.

| 10. | Europaparlamentet beklagar särskilt att åtgärd nr 4 i handlingsplanen rörande lanseringen av ett interinstitutionellt initiativ om de grundläggande principer som ska beaktas när det gäller vilka risker som kan tolereras i underliggande transaktioner ännu inte har genomförts. Parlamentet anser, liksom revisionsrätten i sitt yttrande nr 4/2006 (9), att även om det är ett grundläggande begrepp för ett integrerat kontrollsystem så har det ännu inte utretts hur en ”acceptabel risknivå” ska fastställas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar särskilt att åtgärd nr 4 i handlingsplanen rörande lanseringen av ett interinstitutionellt initiativ om de grundläggande principer som ska beaktas när det gäller vilka risker som kan tolereras i underliggande transaktioner ännu inte har genomförts. Parlamentet anser, liksom revisionsrätten i sitt yttrande nr 4/2006 (9), att även om det är ett grundläggande begrepp för ett integrerat kontrollsystem så har det ännu inte utretts hur en ”acceptabel risknivå” ska fastställas.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten redan i sin årsrapport 2005 (10) angående införandet av en integrerad ram för intern kontroll framförde uppfattningen att ”ett av de viktigaste mål som kommissionen fastställt gäller proportionella och kostnadseffektiva kontroller” (punkterna 2.9 och 2.10). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten redan i sin årsrapport 2005 (10) angående införandet av en integrerad ram för intern kontroll framförde uppfattningen att ”ett av de viktigaste mål som kommissionen fastställt gäller proportionella och kostnadseffektiva kontroller” (punkterna 2.9 och 2.10).

| 12. | Europaparlamentet påminner vidare om de ovan nämnda slutsatserna från Ekofinrådet den 8 november 2005, där det anges att rådet, i enlighet med revisionsrättens yttrande nr 2/2004, anser att rådet borde ingå en överenskommelse med Europaparlamentet om vilka risker som kan accepteras för de underliggande transaktionerna, med beaktande av kostnaden för och fördelarna med kontrollerna inom ramen för de olika politikområdena och de motsvarande utgifterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner vidare om de ovan nämnda slutsatserna från Ekofinrådet den 8 november 2005, där det anges att rådet, i enlighet med revisionsrättens yttrande nr 2/2004, anser att rådet borde ingå en överenskommelse med Europaparlamentet om vilka risker som kan accepteras för de underliggande transaktionerna, med beaktande av kostnaden för och fördelarna med kontrollerna inom ramen för de olika politikområdena och de motsvarande utgifterna.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten i punkt 2.42 c i sin årsrapport för 2007 rekommenderar att man ska gå vidare med begreppet tolererbar risk, och i punkt 1.52 c i kapitel 1 (om revisionsförklaringen och information till stöd för denna) i denna rapport anger att ”balansen mellan kostnad och kvarstående risk för när det gäller enskilda utgiftsområden är av sådan betydelse att den bör godkännas på politisk nivå (det vill säga av budgetmyndigheten/den myndighet som beviljar ansvarsfrihet) i unionsmedborgarnas namn”. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att revisionsrätten i punkt 2.42 c i sin årsrapport för 2007 rekommenderar att man ska gå vidare med begreppet tolererbar risk, och i punkt 1.52 c i kapitel 1 (om revisionsförklaringen och information till stöd för denna) i denna rapport anger att ”balansen mellan kostnad och kvarstående risk för när det gäller enskilda utgiftsområden är av sådan betydelse att den bör godkännas på politisk nivå (det vill säga av budgetmyndigheten/den myndighet som beviljar ansvarsfrihet) i unionsmedborgarnas namn”.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att snarast anta det utlovade meddelandet om denna fråga, i syfte att åter dra igång den interinstitutionella diskussionen om tolererbar risk som redan begärts av parlamentet i sin resolution av den 24 april 2007 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2005 (11) och sin resolution av den 22 april 2008 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2006 (12). Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en fullständig redovisning av de metoder som används för att beräkna felfrekvenser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att snarast anta det utlovade meddelandet om denna fråga, i syfte att åter dra igång den interinstitutionella diskussionen om tolererbar risk som redan begärts av parlamentet i sin resolution av den 24 april 2007 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2005 (11) och sin resolution av den 22 april 2008 om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2006 (12). Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en fullständig redovisning av de metoder som används för att beräkna felfrekvenser.

| 15. | Europaparlamentet anser därför att kommissionen, enligt proportionalitetsprincipen och principen om kostnadseffektivitet (valuta för pengarna) hos kontrollsystemen, bör utvärdera förhållandet mellan å ena sidan de tillgängliga resurserna för varje politikområde och å andra sidan den del av dessa resurser som används för kontrollsystemen per utgiftsområde, vilket parlamentet begärt i sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2005. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser därför att kommissionen, enligt proportionalitetsprincipen och principen om kostnadseffektivitet (valuta för pengarna) hos kontrollsystemen, bör utvärdera förhållandet mellan å ena sidan de tillgängliga resurserna för varje politikområde och å andra sidan den del av dessa resurser som används för kontrollsystemen per utgiftsområde, vilket parlamentet begärt i sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2005.

| 16. | Europaparlamentet påminner kommissionen om betydelsen av att genomföra jämförande analyser vilket i sig kommer att möjliggöra fastställande av en acceptabel risknivå för felfrekvensen, och att sända den vidare till parlamentet, rådet och revisionsrätten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner kommissionen om betydelsen av att genomföra jämförande analyser vilket i sig kommer att möjliggöra fastställande av en acceptabel risknivå för felfrekvensen, och att sända den vidare till parlamentet, rådet och revisionsrätten.

| 17. | Europaparlamentet anser att förhållandet mellan kostnader och fördelar avseende de resurser som använts för kontroller och resultatet av dessa kontroller bör vara ett grundläggande inslag att beaktas av revisionsrätten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att förhållandet mellan kostnader och fördelar avseende de resurser som använts för kontroller och resultatet av dessa kontroller bör vara ett grundläggande inslag att beaktas av revisionsrätten.

| 18. | Europaparlamentet pekar på det mycket viktiga konstaterande som revisionsrätten gjort i punkt 1.52 d, i sin årsrapport för 2007 att ”[om] ett system inte kan införas på ett tillfredsställande sätt till acceptabla kostnader och med en godtagbar risk, bör systemet omprövas”. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet pekar på det mycket viktiga konstaterande som revisionsrätten gjort i punkt 1.52 d, i sin årsrapport för 2007 att ”[om] ett system inte kan införas på ett tillfredsställande sätt till acceptabla kostnader och med en godtagbar risk, bör systemet omprövas”.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till åtgärderna 10 och 10N presentera tillförlitlig information om kontrollsystemens kostnader och eventuella medel för förenkling i syfte att hitta en bättre balans mellan behovet av kontroll och målet att minska den administrativa bördan för sökande och mottagare av EU-medel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till åtgärderna 10 och 10N presentera tillförlitlig information om kontrollsystemens kostnader och eventuella medel för förenkling i syfte att hitta en bättre balans mellan behovet av kontroll och målet att minska den administrativa bördan för sökande och mottagare av EU-medel.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om sin egen synpunkt och revisionsrättens synpunkt att komplicerade eller oklara bestämmelser och komplexa rättsliga instrument har en negativ inverkan på lagligheten och korrektheten när det gäller EU:s utgifter. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ta upp frågan om förenkling som en viktig punkt i nästa reform av budgetförordningen och i den framtida rättsliga grunden för EU:s utgiftsprogram. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erinrar om sin egen synpunkt och revisionsrättens synpunkt att komplicerade eller oklara bestämmelser och komplexa rättsliga instrument har en negativ inverkan på lagligheten och korrektheten när det gäller EU:s utgifter. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ta upp frågan om förenkling som en viktig punkt i nästa reform av budgetförordningen och i den framtida rättsliga grunden för EU:s utgiftsprogram.

Åtgärderna 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 och 15: Samarbete med medlemsstaterna behövs

| 21. | Europaparlamentet understryker att kommissionen, för genomförandet av åtgärderna 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11, 11N, 13 och 15, även är beroende av samarbete med medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det till fullo stöder dessa åtgärder och uppmanar därför med kraft kommissionen att använda alla hjälpmedel som står till dess förfogande för att genomföra dem fullt ut snarast möjligt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att kommissionen, för genomförandet av åtgärderna 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11, 11N, 13 och 15, även är beroende av samarbete med medlemsstaterna. Parlamentet betonar att det till fullo stöder dessa åtgärder och uppmanar därför med kraft kommissionen att använda alla hjälpmedel som står till dess förfogande för att genomföra dem fullt ut snarast möjligt.

| 22. | Europaparlamentet påminner om det uttalande som kommissionen gjorde i sitt ovan nämnda meddelande från 2008 (KOM(2008)0110) om att åtgärderna 1, 3, 3N, 5, 8 och 13 har slutförts. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om det uttalande som kommissionen gjorde i sitt ovan nämnda meddelande från 2008 (KOM(2008)0110) om att åtgärderna 1, 3, 3N, 5, 8 och 13 har slutförts.

| 23. | Europaparlamentet påpekar dock att det hittills inte sett några verifierande underlag eller uttalanden som styrker detta. Parlamentet måste därför allvarligt ifrågasätta om dessa åtgärder verkligen slutförts, och om de genomförts eller bidragit till framsteg i genomförandet av handlingsplanen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar dock att det hittills inte sett några verifierande underlag eller uttalanden som styrker detta. Parlamentet måste därför allvarligt ifrågasätta om dessa åtgärder verkligen slutförts, och om de genomförts eller bidragit till framsteg i genomförandet av handlingsplanen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att mera i detalj rapportera om samarbetet med dess nationella motparter och att göra en uppskattning av när detta samarbete kommer att visa positiva effekter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att mera i detalj rapportera om samarbetet med dess nationella motparter och att göra en uppskattning av när detta samarbete kommer att visa positiva effekter.

Åtgärderna 5 och 13: Främjad användning av årliga sammanfattningar och förvaltningsförklaringar

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de årliga sammanfattningarna av tillgängliga granskningar och revisionsförklaringar på nationell nivå, som presenterades för första gången den 15 februari 2008, vilket är ett stort steg mot målet om att förbättra förvaltningen av EU-medel. Parlamentet beklagar dock bristen på insyn när det gäller dessa årliga sammanfattningar, som kommissionen inte hade översänt till parlamentet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar de årliga sammanfattningarna av tillgängliga granskningar och revisionsförklaringar på nationell nivå, som presenterades för första gången den 15 februari 2008, vilket är ett stort steg mot målet om att förbättra förvaltningen av EU-medel. Parlamentet beklagar dock bristen på insyn när det gäller dessa årliga sammanfattningar, som kommissionen inte hade översänt till parlamentet.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar bestämmelserna från och med 2008 när det gäller årliga sammanfattningar och de bedömningar och förklaringar som ingick i 2006 och 2007 års årliga verksamhetsrapporter från det generaldirektorat som har hand om strukturfonderna, men betraktar åtgärderna 5 och 13 som långt ifrån slutförda eftersom informationen till parlamentet är bristfull. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar bestämmelserna från och med 2008 när det gäller årliga sammanfattningar och de bedömningar och förklaringar som ingick i 2006 och 2007 års årliga verksamhetsrapporter från det generaldirektorat som har hand om strukturfonderna, men betraktar åtgärderna 5 och 13 som långt ifrån slutförda eftersom informationen till parlamentet är bristfull.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet fram till nu ännu inte har fått någon fullständig information från kommissionen om bedömningen och den jämförande analysen av de första årliga sammanfattningar som lagts fram. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att parlamentet fram till nu ännu inte har fått någon fullständig information från kommissionen om bedömningen och den jämförande analysen av de första årliga sammanfattningar som lagts fram.

| 28. | Europaparlamentet påpekar dessutom att revisionsrätten i sin årsrapport för 2007 anger att på grund av skillnaderna i redovisning så ger de årliga sammanfattningarna ännu inte någon pålitlig bedömning av hur systemet fungerar och om det är effektivt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar dessutom att revisionsrätten i sin årsrapport för 2007 anger att på grund av skillnaderna i redovisning så ger de årliga sammanfattningarna ännu inte någon pålitlig bedömning av hur systemet fungerar och om det är effektivt.

Åtgärd 11N: Utarbetande av en uppställning av typfel och deras koppling till återvinning och finansiella korrigeringar

| 29. | Europaparlamentet beklagar den omständigheten att trots de avsevärda ansträngningar som gjort av kommissionen, den enligt revisionsrätten ändå var oförmögen att lägga fram fullständiga siffror eller visa att de siffror som slutligen lades fram tydligt stämde överens med den finansiella redovisning som offentliggjorts. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar den omständigheten att trots de avsevärda ansträngningar som gjort av kommissionen, den enligt revisionsrätten ändå var oförmögen att lägga fram fullständiga siffror eller visa att de siffror som slutligen lades fram tydligt stämde överens med den finansiella redovisning som offentliggjorts.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att slutföra genomförandet av denna viktiga åtgärd för att uppnå en högre grad av efterlevnad när det gäller redovisningskraven och att förbättra korrektheten av de uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att slutföra genomförandet av denna viktiga åtgärd för att uppnå en högre grad av efterlevnad när det gäller redovisningskraven och att förbättra korrektheten av de uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna.

Åtgärd 8N: Samarbete med de högre nationella revisionsorganen och hur deras arbete kan användas för att tillhandahålla säkerhet

| 31. | Europaparlamentet påpekar att även om de högre oberoende revisionsorganen inte utgör någon del av den interna kontrollen så kan de i egenskap av externa granskare av de nationella offentliga utgifterna spela en viktig roll i granskningen av offentliga medel. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att även om de högre oberoende revisionsorganen inte utgör någon del av den interna kontrollen så kan de i egenskap av externa granskare av de nationella offentliga utgifterna spela en viktig roll i granskningen av offentliga medel.

| 32. | Europaparlamentet stöder till fullo det samarbetet som kommissionen inlett med vissa av de högre nationella revisionsorganen, och uppmuntrar till fortsatta kontakter med sådana organ i syfte att fastställa hur deras arbete kan användas för att öka tillförlitligheten när det gäller genomförandet av programmen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder till fullo det samarbetet som kommissionen inlett med vissa av de högre nationella revisionsorganen, och uppmuntrar till fortsatta kontakter med sådana organ i syfte att fastställa hur deras arbete kan användas för att öka tillförlitligheten när det gäller genomförandet av programmen i medlemsstaterna.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla en strukturerad strategi för att stödja kontakter med de högre nationella revisionsorganen och uppmanar dessutom kommissionen att slutföra genomförandet av denna åtgärd i nära samarbete med revisionsrätten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utveckla en strukturerad strategi för att stödja kontakter med de högre nationella revisionsorganen och uppmanar dessutom kommissionen att slutföra genomförandet av denna åtgärd i nära samarbete med revisionsrätten.

*

* *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 107, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUT L 340, 6.12.2006, s. 5.

(3)  EUT C 286, 10.11.2008, s. 1.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EUT L 390, 30.12.2006, s. 1.

(6)  Förkortning för det franska begreppet ”Déclaration d'assurance”.

(7)  Yttrande nr 2/2004 (EUT C 107, 30.4.2004, s. 1) (yttrandet om samordnad granskning).

(8)  EUT L 196, 27.7.2005, s. 4.

(9)  EUT C 273, 9.11.2006, s. 2.

(10)  EUT C 263, 31.10.2006, s. 1.

(11)  EUT L 187, 15.7.2008, s. 25.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2008)0133.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/21

---

Tirsdag 10 mars 2009Samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur

P6_TA(2009)0089

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (2008/2180(INI))

2010/C 87 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (KOM(2007)0769),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 (1),

med beaktande av det pågående arbetet inom Haagkonferensen om den praktiska funktionen för Haagkonventionen av den 18 mars 1970 om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil och kommersiell natur,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0058/2009), och av följande skäl:

| A. | Förordning (EG) nr 1206/2001 har inte tillämpats så effektivt som den skulle ha kunnat tillämpas, något som innebär att ytterligare åtgärder måste vidtas för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning och göra förordningen effektivare. |
| --- | --- |

A.

Förordning (EG) nr 1206/2001 har inte tillämpats så effektivt som den skulle ha kunnat tillämpas, något som innebär att ytterligare åtgärder måste vidtas för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning och göra förordningen effektivare.

| B. | Syftet med förordning (EG) nr 1206/2001 är att förbättra, förenkla och påskynda samarbetet mellan domstolar om bevisupptagning i ärenden av civil och kommersiell natur. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förordning (EG) nr 1206/2001 är att förbättra, förenkla och påskynda samarbetet mellan domstolar om bevisupptagning i ärenden av civil och kommersiell natur.

| C. | Kommissionen lät visserligen dela ut sammanlagt 50 000 exemplar av handledningen till medlemsstaterna i slutet av 2006 och början av 2007, men detta skedde alldeles för sent, varför ytterligare åtgärder behöver vidtas för att förse de parter som medverkar vid förfaranden, särskilt domstolar och rättstillämpare, med bättre information om förordningen. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen lät visserligen dela ut sammanlagt 50 000 exemplar av handledningen till medlemsstaterna i slutet av 2006 och början av 2007, men detta skedde alldeles för sent, varför ytterligare åtgärder behöver vidtas för att förse de parter som medverkar vid förfaranden, särskilt domstolar och rättstillämpare, med bättre information om förordningen.

| D. | Kommissionen finner likväl att den frist på 90 dagar för att verkställa framställningar om bevisupptagning som fastställts i artikel 10.1 i förordningen överskridits i ett ”stort antal fall” och att det i ”vissa fall [...] till och med krävts över sex månader”. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen finner likväl att den frist på 90 dagar för att verkställa framställningar om bevisupptagning som fastställts i artikel 10.1 i förordningen överskridits i ett ”stort antal fall” och att det i ”vissa fall [...] till och med krävts över sex månader”.

| E. | Endast ett fåtal medlemsstater förfogar i nuläget över utrustning för videokonferenser, och följaktligen används inte sådan utrustning i tillräcklig omfattning. Samtidigt gör medlemsstaterna inte tillräckligt mycket för att införa modern kommunikationsteknik, och kommissionen föreslår inte heller några konkreta åtgärder i denna riktning. |
| --- | --- |

E.

Endast ett fåtal medlemsstater förfogar i nuläget över utrustning för videokonferenser, och följaktligen används inte sådan utrustning i tillräcklig omfattning. Samtidigt gör medlemsstaterna inte tillräckligt mycket för att införa modern kommunikationsteknik, och kommissionen föreslår inte heller några konkreta åtgärder i denna riktning.

| 1. | Europaparlamentet är mycket kritiskt till att den ovannämnda rapporten från kommissionen lades fram först den 5 december 2007, trots att kommissionen enligt artikel 23 i förordning (EG) nr 1206/2001 skulle ha lagt fram den senast den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket kritiskt till att den ovannämnda rapporten från kommissionen lades fram först den 5 december 2007, trots att kommissionen enligt artikel 23 i förordning (EG) nr 1206/2001 skulle ha lagt fram den senast den 1 januari 2007.

| 2. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens uppfattning om att medlemsstaterna bör arbeta mer för att göra domare och rättstillämpare i medlemsstaterna tillräckligt uppmärksamma på förordningen för att uppmuntra till direkta kontakter mellan domstolarna, eftersom direkt bevisupptagning enligt artikel 17 i förordningen har visat sig ha potential att förenkla och påskynda bevisupptagningen utan att vålla några särskilda problem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens uppfattning om att medlemsstaterna bör arbeta mer för att göra domare och rättstillämpare i medlemsstaterna tillräckligt uppmärksamma på förordningen för att uppmuntra till direkta kontakter mellan domstolarna, eftersom direkt bevisupptagning enligt artikel 17 i förordningen har visat sig ha potential att förenkla och påskynda bevisupptagningen utan att vålla några särskilda problem.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att komma ihåg att de centrala organ som anges i förordningen fortfarande har en betydelsefull roll att spela för att övervaka arbetet i de domstolar som ansvarar för framställningar enligt förordningen, liksom för att lösa problem när de uppkommer. Parlamentet påpekar att det europeiska rättsliga nätverket kan hjälpa till med att lösa problem som de centrala organen inte lyckats lösa om de ansökande domstolarna gjordes mer medvetna om förordningen skulle de centrala organen kunna anlitas i mindre utsträckning. Parlamentet anser att bistånd från de centrala organen kan vara avgörande för små, lokala domstolar som för första gången står inför ett problem som rör gränsöverskridande bevisupptagning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att komma ihåg att de centrala organ som anges i förordningen fortfarande har en betydelsefull roll att spela för att övervaka arbetet i de domstolar som ansvarar för framställningar enligt förordningen, liksom för att lösa problem när de uppkommer. Parlamentet påpekar att det europeiska rättsliga nätverket kan hjälpa till med att lösa problem som de centrala organen inte lyckats lösa om de ansökande domstolarna gjordes mer medvetna om förordningen skulle de centrala organen kunna anlitas i mindre utsträckning. Parlamentet anser att bistånd från de centrala organen kan vara avgörande för små, lokala domstolar som för första gången står inför ett problem som rör gränsöverskridande bevisupptagning.

| 4. | Europaparlamentet förordar att man använder informationsteknik och videokonferenser i stor skala, kombinerat med ett säkert system för att skicka och ta emot e-post, vilket så småningom bör bli det ordinarie sättet för att översända framställningar om bevisupptagning. Parlamentet konstaterar att i svaren på ett frågeformulär som skickades ut av Haagkonferensen nämner vissa medlemsstater problem med kompatibiliteten för videolänkar och parlamentet anser att detta bör tas upp inom ramen för den europeiska strategin för e-juridik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förordar att man använder informationsteknik och videokonferenser i stor skala, kombinerat med ett säkert system för att skicka och ta emot e-post, vilket så småningom bör bli det ordinarie sättet för att översända framställningar om bevisupptagning. Parlamentet konstaterar att i svaren på ett frågeformulär som skickades ut av Haagkonferensen nämner vissa medlemsstater problem med kompatibiliteten för videolänkar och parlamentet anser att detta bör tas upp inom ramen för den europeiska strategin för e-juridik.

| 5. | Europaparlamentet anser att eftersom utrustning för videokonferenser ännu inte är tillgänglig i många av medlemsstaterna, och kommissionen finner att moderna kommunikationsmedel ”fortfarande används ganska sällan” bekräftas det befogade i de planer på en europeisk strategi för e-juridik som parlamentets utskott för rättsliga frågor nyligen rekommenderat. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att lägga mer resurser på att installera modern kommunikationsutrustning i domstolarna samt att lära domarna att använda den och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till förbättringar som skulle kunna avhjälpa den nuvarande situationen. Parlamentet anser att EU snarast möjligt bör ge bistånd och ekonomiskt stöd i lämplig omfattning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att eftersom utrustning för videokonferenser ännu inte är tillgänglig i många av medlemsstaterna, och kommissionen finner att moderna kommunikationsmedel ”fortfarande används ganska sällan” bekräftas det befogade i de planer på en europeisk strategi för e-juridik som parlamentets utskott för rättsliga frågor nyligen rekommenderat. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att lägga mer resurser på att installera modern kommunikationsutrustning i domstolarna samt att lära domarna att använda den och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till förbättringar som skulle kunna avhjälpa den nuvarande situationen. Parlamentet anser att EU snarast möjligt bör ge bistånd och ekonomiskt stöd i lämplig omfattning.

| 6. | Europaparlamentet anser att det behövs satsningar inom ramen för strategin för e-juridik för att hjälpa domstolarna att klara de krav på översättning och tolkning som uppstår i och med bevisupptagning över gränserna i det utvidgade EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det behövs satsningar inom ramen för strategin för e-juridik för att hjälpa domstolarna att klara de krav på översättning och tolkning som uppstår i och med bevisupptagning över gränserna i det utvidgade EU.

| 7. | Det är med stor oro som Europaparlamentet konstaterar att kommissionen funnit att den frist på 90 dagar för att verkställa framställningar om bevisupptagning som fastställts i artikel 10.1 i förordningen överskridits i ett ”stort antal fall” och att det i ”vissa fall [...] till och med krävts över sex månader”. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram konkreta förslag om åtgärder som skulle kunna lösa detta problem. En möjlighet som kan övervägas vore att inom det europeiska rättsliga nätverket inrätta en kontaktpunkt eller ett organ som handlägger klagomål. |
| --- | --- |

7.

Det är med stor oro som Europaparlamentet konstaterar att kommissionen funnit att den frist på 90 dagar för att verkställa framställningar om bevisupptagning som fastställts i artikel 10.1 i förordningen överskridits i ett ”stort antal fall” och att det i ”vissa fall [...] till och med krävts över sex månader”. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram konkreta förslag om åtgärder som skulle kunna lösa detta problem. En möjlighet som kan övervägas vore att inom det europeiska rättsliga nätverket inrätta en kontaktpunkt eller ett organ som handlägger klagomål.

| 8. | Europaparlamentet kritiserar att kommissionens rapport ger en felaktig bild av läget eftersom det i slutsatserna i denna görs gällande att förordning (EG) nr 1206/2001 lett till en på alla sätt och vis förbättrad situation i samband med bevisupptagning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ge praktiskt stöd, bland annat inom ramen för strategin för e-juridik, och att öka ansträngningarna för att förverkliga förordningens hela potential att få tillämpningen av civilrätten att fungera bättre för medborgare, företag, rättstillämpare och domare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kritiserar att kommissionens rapport ger en felaktig bild av läget eftersom det i slutsatserna i denna görs gällande att förordning (EG) nr 1206/2001 lett till en på alla sätt och vis förbättrad situation i samband med bevisupptagning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ge praktiskt stöd, bland annat inom ramen för strategin för e-juridik, och att öka ansträngningarna för att förverkliga förordningens hela potential att få tillämpningen av civilrätten att fungera bättre för medborgare, företag, rättstillämpare och domare.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 174, 27.6.2001, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/23

---

Tirsdag 10 mars 2009Genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning

P6_TA(2009)0090

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om genomförande av direktiv 2006/43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (2008/2247(INI))

2010/C 87 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (1),

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (2),

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2008 om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning – kommissionens tjugofjärde årsrapport (3),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om bättre lagstiftning 2005: tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna – 13:e årsrapporten (4),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2007 om programmet ”Bättre lagstiftning” inom Europeiska unionen (5),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0014/2009), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har upprepade gånger framhållit att EU:s lagstiftning endast tjänar sitt syfte om medlemsstaterna efterlever den, och att övervakningen av medlemsstaternas åtgärder för att införliva och tillämpa EU:s lagstiftning därför måste intensifieras. Parlamentet har föreslagit att den ansvarige föredragande lämnar en lägesrapport till parlamentet när tidsfristen för införlivande har löpt ut. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har upprepade gånger framhållit att EU:s lagstiftning endast tjänar sitt syfte om medlemsstaterna efterlever den, och att övervakningen av medlemsstaternas åtgärder för att införliva och tillämpa EU:s lagstiftning därför måste intensifieras. Parlamentet har föreslagit att den ansvarige föredragande lämnar en lägesrapport till parlamentet när tidsfristen för införlivande har löpt ut.

| B. | Direktiv 2006/43/EG antogs av parlamentet och rådet den 17 maj 2006 och medlemsstaternas tidsfrist för införlivande löpte ut den 29 juni 2008. En kontroll måste göras för att se huruvida direktivet har införlivats på korrekt sätt. |
| --- | --- |

B.

Direktiv 2006/43/EG antogs av parlamentet och rådet den 17 maj 2006 och medlemsstaternas tidsfrist för införlivande löpte ut den 29 juni 2008. En kontroll måste göras för att se huruvida direktivet har införlivats på korrekt sätt.

| C. | Medan den resultattavla som kommissionen har offentliggjort anger vilka artiklar som har genomförts, och av vem, ger den inga upplysningar om det sätt på vilket genomförandet har skett eller om huruvida de nationella bestämmelserna uppfyller de minimikrav som fastställs i direktivet. |
| --- | --- |

C.

Medan den resultattavla som kommissionen har offentliggjort anger vilka artiklar som har genomförts, och av vem, ger den inga upplysningar om det sätt på vilket genomförandet har skett eller om huruvida de nationella bestämmelserna uppfyller de minimikrav som fastställs i direktivet.

| D. | Syftet med direktivet är, i första hand, att se till att de revisioner av årsbokslut som görs inom EU uppfyller högsta möjliga kvalitetskrav, och därigenom skapa större förtroende för rapportering av detta slag och förbättra situationen för finansmarknaderna samt, i andra ledet, att skapa lika villkor för revisionssektorn inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

D.

Syftet med direktivet är, i första hand, att se till att de revisioner av årsbokslut som görs inom EU uppfyller högsta möjliga kvalitetskrav, och därigenom skapa större förtroende för rapportering av detta slag och förbättra situationen för finansmarknaderna samt, i andra ledet, att skapa lika villkor för revisionssektorn inom den inre marknaden.

| E. | Dessa två syften ska ligga till grund för kontrollen av medlemsstaternas genomförande av direktivet. |
| --- | --- |

E.

Dessa två syften ska ligga till grund för kontrollen av medlemsstaternas genomförande av direktivet.

| 1. | Europaparlamentet noterar att direktivet antogs som svar på den kris som följde av Enron-kollapsen. Parlamentet betonar att den nuvarande krisen framhäver betydelsen av högkvalitativ redovisning och revision. Parlamentet beklagar att enbart tolv medlemsstater till fullo har införlivat direktivet. Kommissionen uppmanas att tillse att det omedelbart införlivas och tillämpas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att direktivet antogs som svar på den kris som följde av Enron-kollapsen. Parlamentet betonar att den nuvarande krisen framhäver betydelsen av högkvalitativ redovisning och revision. Parlamentet beklagar att enbart tolv medlemsstater till fullo har införlivat direktivet. Kommissionen uppmanas att tillse att det omedelbart införlivas och tillämpas.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar med oro att införlivandet av de mycket viktiga begreppen ”företag av allmänt intresse” (6) och ”nätverk” (7) har lett till olika tolkningar i olika medlemsstater. Parlamentet understryker i detta sammanhang att direktivet påför en rad långtgående skyldigheter för företag som identifierats som företag av allmänt intresse liksom för de revisorer som granskar bokföringen för dessa företag. Parlamentet konstaterar vidare att direktivet även inför en rad andra skyldigheter för de revisorer som omfattas av definitionen av ”nätverk”. Parlamentet noterar att konsekvenserna av definitionen av ”nätverk”, liksom den bristande rättsliga klarheten vad gäller företagens rättsliga ansvar för handlingar som begås av andra företag inom samma nätverk, kräver ytterligare övervägande. Rent allmänt befarar parlamentet att ett lapptäcke av definitioner kommer att leda till osäkerhet om rättsläget och höga efterlevnadskostnader och därför, i slutändan, kommer att undergräva direktivets syfte. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en omfattande översyn av genomförandet av dessa definitioner och de märkbara följderna av deras införande samt i samråd med medlemsstaterna skapa klarhet kring EU:s långsiktiga politiska prioriteringar inom detta område och det sätt som dessa bäst kan uppnås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar med oro att införlivandet av de mycket viktiga begreppen ”företag av allmänt intresse” (6) och ”nätverk” (7) har lett till olika tolkningar i olika medlemsstater. Parlamentet understryker i detta sammanhang att direktivet påför en rad långtgående skyldigheter för företag som identifierats som företag av allmänt intresse liksom för de revisorer som granskar bokföringen för dessa företag. Parlamentet konstaterar vidare att direktivet även inför en rad andra skyldigheter för de revisorer som omfattas av definitionen av ”nätverk”. Parlamentet noterar att konsekvenserna av definitionen av ”nätverk”, liksom den bristande rättsliga klarheten vad gäller företagens rättsliga ansvar för handlingar som begås av andra företag inom samma nätverk, kräver ytterligare övervägande. Rent allmänt befarar parlamentet att ett lapptäcke av definitioner kommer att leda till osäkerhet om rättsläget och höga efterlevnadskostnader och därför, i slutändan, kommer att undergräva direktivets syfte. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en omfattande översyn av genomförandet av dessa definitioner och de märkbara följderna av deras införande samt i samråd med medlemsstaterna skapa klarhet kring EU:s långsiktiga politiska prioriteringar inom detta område och det sätt som dessa bäst kan uppnås.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater ännu inte har genomfört artikel 41 i direktivet, enligt vilken medlemsstaterna ska ålägga företag av allmänt intresse att inrätta en revisionskommitté eller motsvarande organ. Parlamentet ser detta krav som viktigt eftersom det garanterar oavhängigheten hos den lagstadgade revisionen av årsbokslut för företag av allmänt intresse. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater ännu inte har genomfört artikel 41 i direktivet, enligt vilken medlemsstaterna ska ålägga företag av allmänt intresse att inrätta en revisionskommitté eller motsvarande organ. Parlamentet ser detta krav som viktigt eftersom det garanterar oavhängigheten hos den lagstadgade revisionen av årsbokslut för företag av allmänt intresse.

| 4. | Europaparlamentet betonar att de senaste erfarenheterna visar på behovet av en frekvent och högkvalitativ samverkan inom revisionskommittéerna och mellan oberoende direktörer, tillsynsorgan och revisorer samt att företagsexterna styrelseledamöter noggrant bör överväga möjligheten att hålla sammanträden utan att verkställande styrelseledamöter är närvarande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att de senaste erfarenheterna visar på behovet av en frekvent och högkvalitativ samverkan inom revisionskommittéerna och mellan oberoende direktörer, tillsynsorgan och revisorer samt att företagsexterna styrelseledamöter noggrant bör överväga möjligheten att hålla sammanträden utan att verkställande styrelseledamöter är närvarande.

| 5. | Europaparlamentet drar slutsatsen att vissa medlemsstater har uppfyllt direktivets krav på att revisorerna byts ut med jämna mellanrum på högst sju år genom att se till att de byts ut efter så lite som två eller tre år. Parlamentet tvivlar på att man främjar kvaliteten och kontinuiteten i den lagstadgade revisionen av företag av allmänt intresse genom att byta ut deras revisorer så ofta, och påpekar att dessa korta tidsramar hindrar revisorerna och revisorföretagen från att få en god insyn i de reviderade verksamheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet drar slutsatsen att vissa medlemsstater har uppfyllt direktivets krav på att revisorerna byts ut med jämna mellanrum på högst sju år genom att se till att de byts ut efter så lite som två eller tre år. Parlamentet tvivlar på att man främjar kvaliteten och kontinuiteten i den lagstadgade revisionen av företag av allmänt intresse genom att byta ut deras revisorer så ofta, och påpekar att dessa korta tidsramar hindrar revisorerna och revisorföretagen från att få en god insyn i de reviderade verksamheterna.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att inte alla medlemsstater har infört det system för offentlig tillsyn som direktivet kräver. Parlamentet konstaterar vidare att det i de medlemsstater där man har infört system råder stora skillnader mellan de olika formerna av offentlig tillsyn. Parlamentet konstaterar att den offentliga tillsynen enligt direktivet ska organiseras på ett sätt som gör att intressekonflikter undviks. I ljuset av detta undrar parlamentet om tillsynsmyndigheter som är direkt kopplade till de nationella regeringarna uppfyller detta krav. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att inte alla medlemsstater har infört det system för offentlig tillsyn som direktivet kräver. Parlamentet konstaterar vidare att det i de medlemsstater där man har infört system råder stora skillnader mellan de olika formerna av offentlig tillsyn. Parlamentet konstaterar att den offentliga tillsynen enligt direktivet ska organiseras på ett sätt som gör att intressekonflikter undviks. I ljuset av detta undrar parlamentet om tillsynsmyndigheter som är direkt kopplade till de nationella regeringarna uppfyller detta krav.

| 7. | Europaparlamentet ser det som mycket viktigt att det samarbete som enligt direktivet ska förekomma mellan myndigheterna för offentlig tillsyn faktiskt kommer till stånd eftersom ett intensivt samarbete mellan dessa myndigheter skulle leda till att medlemsstaterna närmar sig varandra på detta område, och kan förhindra att ytterligare administrativa bördor uppstår på grund av skillnader i nationella förfaranden och krav. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser det som mycket viktigt att det samarbete som enligt direktivet ska förekomma mellan myndigheterna för offentlig tillsyn faktiskt kommer till stånd eftersom ett intensivt samarbete mellan dessa myndigheter skulle leda till att medlemsstaterna närmar sig varandra på detta område, och kan förhindra att ytterligare administrativa bördor uppstår på grund av skillnader i nationella förfaranden och krav.

| 8. | Europaparlamentet betonar att börsnoterade dotterbolag är föremål för lagstadgade revisioner. Parlamentet rekommenderar att den nationella lagstiftningen ska kräva att moderföretag till sådana dotterföretag ska bli föremål för lagstadgade revisioner av revisorer som godkänts i enlighet med direktivet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att börsnoterade dotterbolag är föremål för lagstadgade revisioner. Parlamentet rekommenderar att den nationella lagstiftningen ska kräva att moderföretag till sådana dotterföretag ska bli föremål för lagstadgade revisioner av revisorer som godkänts i enlighet med direktivet.

| 9. | Europaparlamentet anset att det finns en omfattande brist på klarhet i fråga om genomförandet av artikel 47 i direktivet, som handlar om revisionshandlingar. Medan medlemsstaterna kan tillåta att revisionshandlingar eller andra handlingar hos lagstadgade revisorer eller andra revisionsföretag som de godkänt överlämnas till de behöriga myndigheterna i ett tredjeland, finns det rättsliga och dataskyddsrelaterade problem som måste lösas för att den information som EU:s revisorer erhåller från sina kundföretag ska behandlas konfidentiellt och inte överlämnas till den offentliga sektorn i tredjeländer där sådana företag tas upp i register eller där moderbolaget ingår. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anset att det finns en omfattande brist på klarhet i fråga om genomförandet av artikel 47 i direktivet, som handlar om revisionshandlingar. Medan medlemsstaterna kan tillåta att revisionshandlingar eller andra handlingar hos lagstadgade revisorer eller andra revisionsföretag som de godkänt överlämnas till de behöriga myndigheterna i ett tredjeland, finns det rättsliga och dataskyddsrelaterade problem som måste lösas för att den information som EU:s revisorer erhåller från sina kundföretag ska behandlas konfidentiellt och inte överlämnas till den offentliga sektorn i tredjeländer där sådana företag tas upp i register eller där moderbolaget ingår.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en noggrann bedömning av all nationell lagstiftning som rör införlivande av direktivet, ta sig an de problem som nämns i punkterna 1–9 ovan samt avlägga rapport om detta inom två år. Parlamentet tvivlar på att den metod man valt, med minsta möjliga harmonisering, verkligen är det rätta sättet att nå målen med detta och andra direktiv som rör den inre marknaden, eftersom de många undantag som medges i direktivet kommer att leda till ytterligare fragmentering av revisionsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda tydliga begrepp i samband med harmoniseringen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en noggrann bedömning av all nationell lagstiftning som rör införlivande av direktivet, ta sig an de problem som nämns i punkterna 1–9 ovan samt avlägga rapport om detta inom två år. Parlamentet tvivlar på att den metod man valt, med minsta möjliga harmonisering, verkligen är det rätta sättet att nå målen med detta och andra direktiv som rör den inre marknaden, eftersom de många undantag som medges i direktivet kommer att leda till ytterligare fragmentering av revisionsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda tydliga begrepp i samband med harmoniseringen.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att onödiga dröjsmål då internationella revisionsstandarder (”International Standards on Auditing”, ISA) ska godkännas skulle kunna få negativa konsekvenser för hur regelverket tillämpas, och därmed orsaka ytterligare fragmentering, vilket strider mot direktivets allmänna syfte. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att internationella revisionsstandarder kan införas utan onödiga dröjsmål och att inleda ett omfattande samråd med allmänheten om deras införande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att onödiga dröjsmål då internationella revisionsstandarder (”International Standards on Auditing”, ISA) ska godkännas skulle kunna få negativa konsekvenser för hur regelverket tillämpas, och därmed orsaka ytterligare fragmentering, vilket strider mot direktivets allmänna syfte. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att internationella revisionsstandarder kan införas utan onödiga dröjsmål och att inleda ett omfattande samråd med allmänheten om deras införande.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att noggrant övervaka och kontrollera att EU:s lagstiftning tillämpas i tid och på korrekt sätt för att säkra att EU:s lagstiftning tillämpas på ett bättre sätt, och för att undvika nationell överreglering (”gold-plating”) på grundval av exempelvis artikel 40 i direktivet (som innehåller en icke uttömmande lista med krav på rapportering om öppenhet och insyn). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att noggrant övervaka och kontrollera att EU:s lagstiftning tillämpas i tid och på korrekt sätt för att säkra att EU:s lagstiftning tillämpas på ett bättre sätt, och för att undvika nationell överreglering (”gold-plating”) på grundval av exempelvis artikel 40 i direktivet (som innehåller en icke uttömmande lista med krav på rapportering om öppenhet och insyn).

| 13. | Europaparlamentet stöder kommissionens vägledning av och nära samarbete med medlemsstaterna i syfte att se till att tillämpningen sker i tid och på korrekt sätt, exempelvis genom att införlivandeseminarier används som forum för att nå samförstånd om tillämpningen av specifika bestämmelser i gemenskapens lagstiftning. Parlamentet stöder användningen av jämförelsetabeller i tillämpningsarbetet för att största möjliga samstämmighet ska uppnås. Samtidigt anser dock parlamentet att mer måste göras för att man ska ge tydlig vägledning åt medlemsstater som är i färd med att tillämpa EU-lagstiftning och förmå medlemsstaterna att tillämpa gemenskapens lagstiftning på ett otvetydigt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder kommissionens vägledning av och nära samarbete med medlemsstaterna i syfte att se till att tillämpningen sker i tid och på korrekt sätt, exempelvis genom att införlivandeseminarier används som forum för att nå samförstånd om tillämpningen av specifika bestämmelser i gemenskapens lagstiftning. Parlamentet stöder användningen av jämförelsetabeller i tillämpningsarbetet för att största möjliga samstämmighet ska uppnås. Samtidigt anser dock parlamentet att mer måste göras för att man ska ge tydlig vägledning åt medlemsstater som är i färd med att tillämpa EU-lagstiftning och förmå medlemsstaterna att tillämpa gemenskapens lagstiftning på ett otvetydigt sätt.

| 14. | Europaparlamentet understryker kraftigt att en lagstiftningsliknande åtgärd som omfattas av direktivets tillämpningsområde endast kan godkännas genom det föreskrivande förfarandet med kontroll, vid behov åtföljt av en bedömning av dess effekter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker kraftigt att en lagstiftningsliknande åtgärd som omfattas av direktivets tillämpningsområde endast kan godkännas genom det föreskrivande förfarandet med kontroll, vid behov åtföljt av en bedömning av dess effekter.

Rekommendationen om kvalitetssäkran

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation 2008/362/EG av den 6 maj 2008 om extern kvalitetssäkran av revisorer och revisorföretag som tillhandahåller revisionstjänster åt företag av allmänt intresse (8). Parlamentet delar den allmänna uppfattningen att det är viktigt att externa och oberoende kvalitetssäkringskontroller utförs i enlighet med direktivets målsättning att främja såväl kvaliteten på revisionerna som trovärdigheten i de offentliggjorda ekonomiska uppgifterna. Därtill stöder parlamentet den allmänna uppfattningen att det är av största vikt att inspektionerna och inspektörerna är oberoende och opartiska. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation 2008/362/EG av den 6 maj 2008 om extern kvalitetssäkran av revisorer och revisorföretag som tillhandahåller revisionstjänster åt företag av allmänt intresse (8). Parlamentet delar den allmänna uppfattningen att det är viktigt att externa och oberoende kvalitetssäkringskontroller utförs i enlighet med direktivets målsättning att främja såväl kvaliteten på revisionerna som trovärdigheten i de offentliggjorda ekonomiska uppgifterna. Därtill stöder parlamentet den allmänna uppfattningen att det är av största vikt att inspektionerna och inspektörerna är oberoende och opartiska.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med respektive medlemsstater främja nationella kvalitetssäkringsstrukturer som bidrar till att kvalitetssäkringen av revisorföretagen är oberoende och opartisk. Parlamentet understryker i detta sammanhang att den europeiska lagstiftarens befogenheter måste begränsas till att endast gälla de allmänna rambestämmelserna i direktivet och rekommendationen och att det måste överlåtas åt sektorn att precisera dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med respektive medlemsstater främja nationella kvalitetssäkringsstrukturer som bidrar till att kvalitetssäkringen av revisorföretagen är oberoende och opartisk. Parlamentet understryker i detta sammanhang att den europeiska lagstiftarens befogenheter måste begränsas till att endast gälla de allmänna rambestämmelserna i direktivet och rekommendationen och att det måste överlåtas åt sektorn att precisera dessa bestämmelser.

Beslutet om registrering av revisorer från tredjeländer

| 17. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens beslut 2008/627/EG av den 29 juli 2008 om en övergångsperiod för verksamheter som utförs av vissa revisorer och revisionsföretag i tredje land (9). Parlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentet översända sin uppföljning av frågan om registrering av revisorer från tredjeländer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens beslut 2008/627/EG av den 29 juli 2008 om en övergångsperiod för verksamheter som utförs av vissa revisorer och revisionsföretag i tredje land (9). Parlamentet uppmanar kommissionen att till parlamentet översända sin uppföljning av frågan om registrering av revisorer från tredjeländer.

Revisorernas ansvar

| 18. | Europaparlamentet noterar att skillnaderna i medlemsstaternas ansvarssystem kan leda till regelarbitrage och underminera den inre marknaden, men är medvetet om de olika nivåerna av utsatthet beroende på storleken på revisionsfirmor och företag som de har att göra med. Parlamentet betonar att ersättningskrav ofta kommer från tredjeländer där drivkraften bakom sådana rättstvister huvudsakligen är arvodesarrangemang i samband med dessa rättstvister. Parlamentet motsätter sig att en sådan rättstvistkultur välkomnas inom Europeiska unionen och efterfrågar en mer grundläggande beslutsamhet i förhållande till de absurda effekterna av sådana arvodesdrivna metoder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att skillnaderna i medlemsstaternas ansvarssystem kan leda till regelarbitrage och underminera den inre marknaden, men är medvetet om de olika nivåerna av utsatthet beroende på storleken på revisionsfirmor och företag som de har att göra med. Parlamentet betonar att ersättningskrav ofta kommer från tredjeländer där drivkraften bakom sådana rättstvister huvudsakligen är arvodesarrangemang i samband med dessa rättstvister. Parlamentet motsätter sig att en sådan rättstvistkultur välkomnas inom Europeiska unionen och efterfrågar en mer grundläggande beslutsamhet i förhållande till de absurda effekterna av sådana arvodesdrivna metoder.

| 19. | Europaparlamentet noterar kommissionens rekommendation 2008/473/EG av den 5 juni 2008 om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag (10) vari medlemsstaterna uppmanas att begränsa revisorernas ansvar, med vederbörlig hänsyn tagen till såväl den egna lagstiftningen som de rådande omständigheterna. Vidare noterar parlamentet rekommendationens syfte att skapa lika villkor för verksamheter och revisionsföretag genom att få medlemsstaterna att närma sig varandra på detta område. Parlamentet understryker att kommissionens syfte att begränsa revisorers och revisionsföretags ansvar inte får stå i strid med de rättsliga principer som styr det civilrättsliga ansvaret i vissa medlemsstater, exempelvis principen att brottsoffer har rätt till ersättning. Parlamentet understryker att rekommendationen under den rådande ekonomiska och finansiella krisen inte bör innebära att kvaliteten på den lagstadgade revisionen, eller det förtroende som denne ska tillmätas, ifrågasätts. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast år 2010 informera parlamentet om vilka effekter rekommendationen har fått, och vilken uppföljning som är att vänta, varvid den viktigaste frågan är huruvida och i vilken omfattning rekommendationen, i enlighet med direktivets syfte, har lett till att medlemsstaterna har närmat sig varandra på detta område. Parlamentet betonar att kommissionen, om ytterligare åtgärder blir nödvändiga, måste göra en konsekvensbedömning som beaktar de eventuella följderna av en begränsning av revisorers och revisionsföretags civilrättsliga ansvar för revisionernas kvalitet, finanssäkerheten och koncentration på revisionsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar kommissionens rekommendation 2008/473/EG av den 5 juni 2008 om begränsning av det civilrättsliga ansvaret för lagstadgade revisorer och revisionsföretag (10) vari medlemsstaterna uppmanas att begränsa revisorernas ansvar, med vederbörlig hänsyn tagen till såväl den egna lagstiftningen som de rådande omständigheterna. Vidare noterar parlamentet rekommendationens syfte att skapa lika villkor för verksamheter och revisionsföretag genom att få medlemsstaterna att närma sig varandra på detta område. Parlamentet understryker att kommissionens syfte att begränsa revisorers och revisionsföretags ansvar inte får stå i strid med de rättsliga principer som styr det civilrättsliga ansvaret i vissa medlemsstater, exempelvis principen att brottsoffer har rätt till ersättning. Parlamentet understryker att rekommendationen under den rådande ekonomiska och finansiella krisen inte bör innebära att kvaliteten på den lagstadgade revisionen, eller det förtroende som denne ska tillmätas, ifrågasätts. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast år 2010 informera parlamentet om vilka effekter rekommendationen har fått, och vilken uppföljning som är att vänta, varvid den viktigaste frågan är huruvida och i vilken omfattning rekommendationen, i enlighet med direktivets syfte, har lett till att medlemsstaterna har närmat sig varandra på detta område. Parlamentet betonar att kommissionen, om ytterligare åtgärder blir nödvändiga, måste göra en konsekvensbedömning som beaktar de eventuella följderna av en begränsning av revisorers och revisionsföretags civilrättsliga ansvar för revisionernas kvalitet, finanssäkerheten och koncentration på revisionsmarknaden.

Samråd om bestämmelserna om ägande

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tagit initiativ till ett samråd om äganderätt i revisionsföretag och ser med intresse fram emot de berörda parternas reaktion. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tagit initiativ till ett samråd om äganderätt i revisionsföretag och ser med intresse fram emot de berörda parternas reaktion.

*

* *

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0060.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0494.

(4)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 67.

(5)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 60.

(6)  Artikel 2.13 i direktivet.

(7)  Artikel 2.7 i direktivet.

(8)  EUT L 120, 7.5.2008, s. 20.

(9)  EUT L 202, 31.7.2008, s. 70.

(10)  EUT L 162, 21.6.2008, s. 39.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/27

---

Tirsdag 10 mars 2009Lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonsten

P6_TA(2009)0091

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om lika behandling av kvinnor och män och lika tillgång till scenkonsten (2008/2182(INI))

2010/C 87 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (1),

med beaktande av rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering (2),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av sina resolutioner av den 7 juni 2007 om konstnärers sociala ställning (3) och av den 3 september 2008 om jämställdhet mellan kvinnor och män – 2008 (4),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0003/2009), och av följande skäl:

| A. | Bristande jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om sysselsättningsmöjligheter och chanser är fortfarande mycket vanligt inom scenkonsten. |
| --- | --- |

A.

Bristande jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om sysselsättningsmöjligheter och chanser är fortfarande mycket vanligt inom scenkonsten.

| B. | Det är viktigt att noggrant analysera de mekanismer som ger upphov till denna bristande jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

B.

Det är viktigt att noggrant analysera de mekanismer som ger upphov till denna bristande jämställdhet mellan kvinnor och män.

| C. | Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män ska gälla alla aktörer inom scenkonsten, alla konstformer, alla olika strukturer (produktion, sändning och utbildning) samt alla verksamhetsområden (den konstnärliga, tekniska och administrativa verksamheten). |
| --- | --- |

C.

Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män ska gälla alla aktörer inom scenkonsten, alla konstformer, alla olika strukturer (produktion, sändning och utbildning) samt alla verksamhetsområden (den konstnärliga, tekniska och administrativa verksamheten).

| D. | Män och kvinnor utövar inte de olika yrkena inom scenkonsten i samma proportioner, och utöver denna bristande jämställdhet finns det skillnader i arbetsvillkor, anställningsvillkor och lön. |
| --- | --- |

D.

Män och kvinnor utövar inte de olika yrkena inom scenkonsten i samma proportioner, och utöver denna bristande jämställdhet finns det skillnader i arbetsvillkor, anställningsvillkor och lön.

| E. | När det gäller tillgång till poster på beslutsfattande nivå, till produktionsmedel och till sändningsnät, kan man konstatera att det, i större eller mindre utsträckning, råder bristande jämställdhet inom alla former av scenkonst. |
| --- | --- |

E.

När det gäller tillgång till poster på beslutsfattande nivå, till produktionsmedel och till sändningsnät, kan man konstatera att det, i större eller mindre utsträckning, råder bristande jämställdhet inom alla former av scenkonst.

| F. | En förutsättning för att uppnå målet för jämställdhet inom scenkonsten är att alla arbeten blir tillgängliga för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

F.

En förutsättning för att uppnå målet för jämställdhet inom scenkonsten är att alla arbeten blir tillgängliga för både kvinnor och män.

| G. | En föreställnings konstnärliga kvalitet eller framgångar i en professionell karriär beror inte enbart på talang, och genom att bättre beakta hur män och kvinnor är representerade inom scenkonstens olika yrken kan man blåsa nytt liv i hela sektorn. |
| --- | --- |

G.

En föreställnings konstnärliga kvalitet eller framgångar i en professionell karriär beror inte enbart på talang, och genom att bättre beakta hur män och kvinnor är representerade inom scenkonstens olika yrken kan man blåsa nytt liv i hela sektorn.

| H. | Därför bör man få en ändring till stånd i fråga om de fall av segregation som fortfarande förekommer inom scenkonsten, inte bara genom en modernisering och en demokratisering av sektorn, utan också genom fastställande av realistiska jämställdhetsmål genom vilka social rättvisa främjas. |
| --- | --- |

H.

Därför bör man få en ändring till stånd i fråga om de fall av segregation som fortfarande förekommer inom scenkonsten, inte bara genom en modernisering och en demokratisering av sektorn, utan också genom fastställande av realistiska jämställdhetsmål genom vilka social rättvisa främjas.

| I. | Den bristande jämställdhet som existerar resulterar i att kompetens och talanger inte utnyttjas, vilket är till skada för denna sektors konstnärliga dynamik, strålkraft och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

I.

Den bristande jämställdhet som existerar resulterar i att kompetens och talanger inte utnyttjas, vilket är till skada för denna sektors konstnärliga dynamik, strålkraft och ekonomiska utveckling.

| J. | De fördomar som finns leder alltför ofta till diskriminerande beteenden mot kvinnor i samband med urvals- och utnämningsförfaranden och i arbetsrelationer, och trots att kvinnor har högre utbildning och är intresserade av att fortbilda sig och har ett bättre nätverk, får de ofta lägre lön än män. |
| --- | --- |

J.

De fördomar som finns leder alltför ofta till diskriminerande beteenden mot kvinnor i samband med urvals- och utnämningsförfaranden och i arbetsrelationer, och trots att kvinnor har högre utbildning och är intresserade av att fortbilda sig och har ett bättre nätverk, får de ofta lägre lön än män.

| K. | Hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män är inom denna sektor särskilt djuprotade och därför är det motiverat att vidta specifika åtgärder för att öka jämställdheten, med beaktande av den hävstångseffekt som detta kan komma att ha på samhället i stort. |
| --- | --- |

K.

Hindren för jämställdhet mellan kvinnor och män är inom denna sektor särskilt djuprotade och därför är det motiverat att vidta specifika åtgärder för att öka jämställdheten, med beaktande av den hävstångseffekt som detta kan komma att ha på samhället i stort.

| L. | Det finns stora luckor i konstnärers sociala trygghet, för både kvinnor och män och detta försätter framför allt kvinnor i en dålig inkomstsituation. |
| --- | --- |

L.

Det finns stora luckor i konstnärers sociala trygghet, för både kvinnor och män och detta försätter framför allt kvinnor i en dålig inkomstsituation.

| 1. | Europaparlamentet betonar den fortsatt utbredda bristande jämställdheten mellan kvinnor och män inom scenkonsten och det ojämlika sätt på vilket denna sektor är organiserad och följderna av detta för hela samhället, med beaktande av denna verksamhets särskilda karaktär. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar den fortsatt utbredda bristande jämställdheten mellan kvinnor och män inom scenkonsten och det ojämlika sätt på vilket denna sektor är organiserad och följderna av detta för hela samhället, med beaktande av denna verksamhets särskilda karaktär.

| 2. | Europaparlamentet hävdar att det är absolut nödvändigt att främja kvinnors tillträde till alla de konstnärliga yrken inom vilka de fortfarande utgör en minoritet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet hävdar att det är absolut nödvändigt att främja kvinnors tillträde till alla de konstnärliga yrken inom vilka de fortfarande utgör en minoritet.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att kvinnornas andel av konstnärer och dem som arbetar inom den officiella konstsektorn är mycket liten, och att kvinnor är underrepresenterade på ansvarsfulla befattningar i kulturorgan samt vid akademier och universitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att kvinnornas andel av konstnärer och dem som arbetar inom den officiella konstsektorn är mycket liten, och att kvinnor är underrepresenterade på ansvarsfulla befattningar i kulturorgan samt vid akademier och universitet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder inom denna sektor för att analysera de mekanismer och beteenden som ger upphov till denna bristande jämställdhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder inom denna sektor för att analysera de mekanismer och beteenden som ger upphov till denna bristande jämställdhet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att beteenden endast förändras genom att män och kvinnor arbetar sida vid sida och på så vis kompletterar varandra i fråga om åsikter, känslighet, tillvägagångssätt och intressen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att beteenden endast förändras genom att män och kvinnor arbetar sida vid sida och på så vis kompletterar varandra i fråga om åsikter, känslighet, tillvägagångssätt och intressen.

| 6. | Europaparlamentet hävdar att det är absolut nödvändigt att främja kvinnors tillträde till alla konstnärliga yrken och alla de yrken inom scenkonsten där kvinnor utgör en minoritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja alla hinder för kvinnor att nå de högsta posterna inom kulturinstitutioner, akademier och universitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet hävdar att det är absolut nödvändigt att främja kvinnors tillträde till alla konstnärliga yrken och alla de yrken inom scenkonsten där kvinnor utgör en minoritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja alla hinder för kvinnor att nå de högsta posterna inom kulturinstitutioner, akademier och universitet.

| 7. | Europaparlamentet betonar att diskrimineringen av kvinnor hindrar utvecklingen inom kultursektorn genom att beröva den talanger och kompetens och påpekar att begåvningar behöver möta publiken för att få erkänsla. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att diskrimineringen av kvinnor hindrar utvecklingen inom kultursektorn genom att beröva den talanger och kompetens och påpekar att begåvningar behöver möta publiken för att få erkänsla.

| 8. | Europaparlamentet begär att åtgärder vidtas för att öka antalet kvinnor i institutioners styrelser, bland annat genom att främja jämställdhet inom kulturföretag, kulturinstitutioner och yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att åtgärder vidtas för att öka antalet kvinnor i institutioners styrelser, bland annat genom att främja jämställdhet inom kulturföretag, kulturinstitutioner och yrkesorganisationer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar aktörer på kulturområdet att konsultera och öka antalet kvinnliga skapande konstnärer och inkludera fler av deras verk i programplanering, samlingar och publikationer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar aktörer på kulturområdet att konsultera och öka antalet kvinnliga skapande konstnärer och inkludera fler av deras verk i programplanering, samlingar och publikationer.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de framsteg som uppnåtts i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män successivt kommer att göra det möjligt för både kvinnor och män att ingå i arbetsteam, programplaneringar och sammanträden, där kvinnor och män i dag ofta är åtskilda, vilket inte är förenligt med kraven i dagens samhälle. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att de framsteg som uppnåtts i fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män successivt kommer att göra det möjligt för både kvinnor och män att ingå i arbetsteam, programplaneringar och sammanträden, där kvinnor och män i dag ofta är åtskilda, vilket inte är förenligt med kraven i dagens samhälle.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera, i möjligaste mån, att ansökningar är anonyma. Parlamentet insisterar på att man håller fast vid att provspelningarna vid anställning av orkestermusiker sker bakom en skärm, något som har gjort det lättare för kvinnor att bli medlemmar i orkestrar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar vikten av att garantera, i möjligaste mån, att ansökningar är anonyma. Parlamentet insisterar på att man håller fast vid att provspelningarna vid anställning av orkestermusiker sker bakom en skärm, något som har gjort det lättare för kvinnor att bli medlemmar i orkestrar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att genast ta ett första realistiskt steg i kampen mot bristande jämställdhet inom scenkonsten genom att se till att åtminstone en tredjedel av de anställda i varje enskild bransch inom sektorn tillhör minoritetskönet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att genast ta ett första realistiskt steg i kampen mot bristande jämställdhet inom scenkonsten genom att se till att åtminstone en tredjedel av de anställda i varje enskild bransch inom sektorn tillhör minoritetskönet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att






  a) | tillsammans med sina kulturinstitutioner begrunda hur man bäst skulle kunna identifiera de mekanismer som ger upphov till bristande jämställdhet för att på så sätt i så stor utsträckning som möjligt undvika all diskriminering som grundar sig på kön, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att

a)

tillsammans med sina kulturinstitutioner begrunda hur man bäst skulle kunna identifiera de mekanismer som ger upphov till bristande jämställdhet för att på så sätt i så stor utsträckning som möjligt undvika all diskriminering som grundar sig på kön,

| b) | undanröja alla hinder för kvinnor att få tillträde till de högsta posterna inom de mest prestigefyllda kulturinstitutionerna och kulturorganisationerna, |
| --- | --- |

b)

undanröja alla hinder för kvinnor att få tillträde till de högsta posterna inom de mest prestigefyllda kulturinstitutionerna och kulturorganisationerna,

| c) | inom denna sektor inrätta nya sätt att organisera arbetet, delegera ansvaret och planera tiden, på ett sätt som beaktar de krav som kvinnors och mäns privatliv ställer, |
| --- | --- |

c)

inom denna sektor inrätta nya sätt att organisera arbetet, delegera ansvaret och planera tiden, på ett sätt som beaktar de krav som kvinnors och mäns privatliv ställer,

| d) | erkänna att man inom denna sektor, där atypiska arbetstider, stor rörlighet och osäkra arbetsförhållanden utgör normen och ytterligare försvagar kvinnors ställning, bör hitta kollektiva lösningar för att erbjuda barnomsorg (genom att öppna daghem med öppettider som anpassats till tidpunkten för repetitioner och föreställningar). |
| --- | --- |

d)

erkänna att man inom denna sektor, där atypiska arbetstider, stor rörlighet och osäkra arbetsförhållanden utgör normen och ytterligare försvagar kvinnors ställning, bör hitta kollektiva lösningar för att erbjuda barnomsorg (genom att öppna daghem med öppettider som anpassats till tidpunkten för repetitioner och föreställningar).

| 14. | Europaparlamentet påminner kulturinstitutionerna om att det är absolut nödvändigt att i praktiken omsätta den demokratiska grundtanken enligt vilken män och kvinnor som utför samma arbete ska få samma lön, vilket inom många sektorer, inbegripet scenkonsten, inte alltid är fallet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner kulturinstitutionerna om att det är absolut nödvändigt att i praktiken omsätta den demokratiska grundtanken enligt vilken män och kvinnor som utför samma arbete ska få samma lön, vilket inom många sektorer, inbegripet scenkonsten, inte alltid är fallet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar slutligen medlemsstaterna att göra komparativa analyser av nuläget inom sektorn för scenkonst i de olika medlemsstaterna, i syfte att underlätta utarbetandet och genomförandet av gemensam politik, sammanställa statistik samt göra gemensamma instrument tillgängliga för att mäta och jämföra de framsteg som uppnåtts. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar slutligen medlemsstaterna att göra komparativa analyser av nuläget inom sektorn för scenkonst i de olika medlemsstaterna, i syfte att underlätta utarbetandet och genomförandet av gemensam politik, sammanställa statistik samt göra gemensamma instrument tillgängliga för att mäta och jämföra de framsteg som uppnåtts.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra den sociala situationen för dem som arbetar inom konst- och kultursektorn genom att beakta olika anställningsförhållanden och garantera en bättre social trygghet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra den sociala situationen för dem som arbetar inom konst- och kultursektorn genom att beakta olika anställningsförhållanden och garantera en bättre social trygghet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

(2)  EGT L 14, 20.1.1998, s. 6.

(3)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0399.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/30

---

Tirsdag 10 mars 2009Integriteten för hasardspel online

P6_TA(2009)0097

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om integriteten för hasardspel online (2008/2215(INI))

2010/C 87 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 49 i EG-fördraget,

med beaktande av protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i bilagan till EG-fördraget,

med beaktande av den rättspraxis som utvecklats av EG-domstolen (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (2) (tjänstedirektivet),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (3) (direktivet om audiovisuella medietjänster),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktivet om elektronisk handel) (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (5),

mede beaktande av sin resolution av den 8 maj 2008 om vitboken om idrott (6),

med beaktande av den muntliga frågan från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd till kommissionen av den 16 oktober 2006 om spel och vadslagning på den inre marknaden (O-0118/2006) och den åtföljande debatten i utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd den 14 november 2006, och det svar som gavs av kommissionsledamoten,

med beaktande av den rapport om hasardspel online, med fokus på integritet och uppförandekod för spelande, som utarbetats för Europaparlamentet av konsultbyrån Europe Economics Research Ltd,

med beaktande av den studie om hasardspeltjänster på EU:s inre marknad av den 14 juni 2006, som utarbetats för kommissionen av den juridiska konsultbyrån Swiss Institute of Comparative Law (SICL),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0064/2009), och av följande skäl:

| A. | Idag motsvarar värdet av intäkterna från hasardspel online, som 2004 uppgick till 2 till 3 miljarder EUR, cirka 5 procent av den totala spelmarknaden i EU, vilket konstaterats i den ovan nämnda studien från SICL, och en snabb tillväxt förefaller oundviklig. |
| --- | --- |

A.

Idag motsvarar värdet av intäkterna från hasardspel online, som 2004 uppgick till 2 till 3 miljarder EUR, cirka 5 procent av den totala spelmarknaden i EU, vilket konstaterats i den ovan nämnda studien från SICL, och en snabb tillväxt förefaller oundviklig.

| B. | De inkomster som genereras av statlig och statligt auktoriserad hasardspelverksamhet är i den i särklass viktigaste inkomstkällan för idrottsorganisationerna i många medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

De inkomster som genereras av statlig och statligt auktoriserad hasardspelverksamhet är i den i särklass viktigaste inkomstkällan för idrottsorganisationerna i många medlemsstater.

| C. | Hasardspelverksamhet, inbegripet hasardspel online, har av hävd varit strängt reglerad i samtliga medlemsstater utifrån subsidiaritetsprincipen, i syfte att skydda konsumenterna mot spelmissbruk och bedrägeri, för att förhindra penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet, liksom uppgjorda matcher, samt för att bevara den allmänna ordningen. EG-domstolen accepterar begränsningar av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster mot bakgrund av dessa mål i allmänhetens intresse, om de är proportionerliga och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

C.

Hasardspelverksamhet, inbegripet hasardspel online, har av hävd varit strängt reglerad i samtliga medlemsstater utifrån subsidiaritetsprincipen, i syfte att skydda konsumenterna mot spelmissbruk och bedrägeri, för att förhindra penningtvätt och annan ekonomisk brottslighet, liksom uppgjorda matcher, samt för att bevara den allmänna ordningen. EG-domstolen accepterar begränsningar av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster mot bakgrund av dessa mål i allmänhetens intresse, om de är proportionerliga och icke-diskriminerande.

| D. | Samtliga medlemsstater har differentierat sådana begränsningar utifrån den typ av hasardspeltjänster som berörs, exempelvis kasinospel, vadhållning i idrottssammanhang, lotterier eller vadhållning vid hästkapplöpningar. En majoritet av medlemsstaterna har förbjudit verksamhet – inbegripet verksamhet som bedrivs av lokala operatörer – med kasinospel online, och många har på samma sätt förbjudit verksamhet med vadhållning online avseende idrottstävlingar och online-lotterier. |
| --- | --- |

D.

Samtliga medlemsstater har differentierat sådana begränsningar utifrån den typ av hasardspeltjänster som berörs, exempelvis kasinospel, vadhållning i idrottssammanhang, lotterier eller vadhållning vid hästkapplöpningar. En majoritet av medlemsstaterna har förbjudit verksamhet – inbegripet verksamhet som bedrivs av lokala operatörer – med kasinospel online, och många har på samma sätt förbjudit verksamhet med vadhållning online avseende idrottstävlingar och online-lotterier.

| E. | Hasardspelverksamhet omfattades inte av tillämpningsområdet för direktiven 2006/123/EG, 2007/65/EG och 2000/31/EG, och parlamentet uttryckte oro inför en eventuell avreglering av hasardspel i sin ovannämnda resolution om vitboken om idrott. |
| --- | --- |

E.

Hasardspelverksamhet omfattades inte av tillämpningsområdet för direktiven 2006/123/EG, 2007/65/EG och 2000/31/EG, och parlamentet uttryckte oro inför en eventuell avreglering av hasardspel i sin ovannämnda resolution om vitboken om idrott.

| F. | Medlemsstaterna har reglerat sina traditionella hasardspelmarknader för att skydda konsumenterna mot spelberoende, bedrägeri, penningtvätt och uppgjorda matcher. Dessa politiska mål är svårare att nå inom sektorn för hasardspel online. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna har reglerat sina traditionella hasardspelmarknader för att skydda konsumenterna mot spelberoende, bedrägeri, penningtvätt och uppgjorda matcher. Dessa politiska mål är svårare att nå inom sektorn för hasardspel online.

| G. | Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot tio medlemsstater för att utreda om nationella åtgärder som begränsar gränsöverskridande utbud av hasardspeltjänster online, främst vadhållning avseende idrott, är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Som kommissionen påpekat rör inte dessa förfaranden förekomsten av monopol eller nationella lotterier i sig, och de har heller ingen påverkan på liberaliseringen av hasardspelmarknaden i allmänhet. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot tio medlemsstater för att utreda om nationella åtgärder som begränsar gränsöverskridande utbud av hasardspeltjänster online, främst vadhållning avseende idrott, är förenliga med gemenskapslagstiftningen. Som kommissionen påpekat rör inte dessa förfaranden förekomsten av monopol eller nationella lotterier i sig, och de har heller ingen påverkan på liberaliseringen av hasardspelmarknaden i allmänhet.

| H. | Allt fler prejudiciella frågor i fall som rör hasardspel hänvisas till EG-domstolen vilket tydligt visar på bristande tydlighet när det gäller tolkningen och tillämpningen av EG-rätten med avseende på hasardspel. |
| --- | --- |

H.

Allt fler prejudiciella frågor i fall som rör hasardspel hänvisas till EG-domstolen vilket tydligt visar på bristande tydlighet när det gäller tolkningen och tillämpningen av EG-rätten med avseende på hasardspel.

| I. | Integritet inom ramen för denna resolution om hasardspel online innebär ett åtagande att förebygga inte bara bedrägeri och brott utan även spelmissbruk och hasardspel bland minderåriga genom att respektera konsumentskyddslagstiftning och straffrättslig lagstiftning, och att skydda idrottstävlingar från otillbörligt inflytande med anknytning till vadhållning i samband med idrottsevenemang. |
| --- | --- |

I.

Integritet inom ramen för denna resolution om hasardspel online innebär ett åtagande att förebygga inte bara bedrägeri och brott utan även spelmissbruk och hasardspel bland minderåriga genom att respektera konsumentskyddslagstiftning och straffrättslig lagstiftning, och att skydda idrottstävlingar från otillbörligt inflytande med anknytning till vadhållning i samband med idrottsevenemang.

| J. | Hasardspel online innebär en kombination av flera riskfaktorer med kopplingar till spelberoende, bl.a. enkel tillgång till hasardspel, tillgång till olika hasardspel och färre sociala spärrar (7), |
| --- | --- |

J.

Hasardspel online innebär en kombination av flera riskfaktorer med kopplingar till spelberoende, bl.a. enkel tillgång till hasardspel, tillgång till olika hasardspel och färre sociala spärrar (7),

| K. | Vadhållningsverksamhet avseende idrottsevenemang och andra hasardspel online har utvecklats snabbt och på ett okontrollerat sätt (särskilt gränsöverskridande spel online) och det alltid närvarande hotet om uppgjorda matcher och fenomenet med s.k. ”lay bets” (där man satsar på förloraren) vid vissa evenemang och matcher gör idrotten särskilt sårbar för olaglig vadhållningsverksamhet. |
| --- | --- |

K.

Vadhållningsverksamhet avseende idrottsevenemang och andra hasardspel online har utvecklats snabbt och på ett okontrollerat sätt (särskilt gränsöverskridande spel online) och det alltid närvarande hotet om uppgjorda matcher och fenomenet med s.k. ”lay bets” (där man satsar på förloraren) vid vissa evenemang och matcher gör idrotten särskilt sårbar för olaglig vadhållningsverksamhet.

En marknad med insyn som skyddar allmänheten och konsumentintresset

| 1. | Europaparlamentet påpekar att i enlighet med subsidiaritetsprincipen och EG-domstolens rättspraxis har medlemsstaterna ett intresse och en rätt att reglera och kontrollera sina hasardspelmarknader i enlighet med sina traditioner och kulturer för att skydda konsumenterna mot beroende, bedrägeri, penningtvätt och uppgjorda matcher inom idrotten och skydda kulturellt grundade finansieringsstrukturer som finansierar idrottsverksamhet och andra vällovliga syften i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att alla övriga aktörer också har ett intresse av en väl övervakad och reglerad hasardspelmarknad. Parlamentet betonar att hasardspeloperatörer måste följa lagstiftningen i den medlemsstat där de tillhandahåller sina tjänster och där konsumenten är bosatt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att i enlighet med subsidiaritetsprincipen och EG-domstolens rättspraxis har medlemsstaterna ett intresse och en rätt att reglera och kontrollera sina hasardspelmarknader i enlighet med sina traditioner och kulturer för att skydda konsumenterna mot beroende, bedrägeri, penningtvätt och uppgjorda matcher inom idrotten och skydda kulturellt grundade finansieringsstrukturer som finansierar idrottsverksamhet och andra vällovliga syften i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att alla övriga aktörer också har ett intresse av en väl övervakad och reglerad hasardspelmarknad. Parlamentet betonar att hasardspeloperatörer måste följa lagstiftningen i den medlemsstat där de tillhandahåller sina tjänster och där konsumenten är bosatt.

| 2. | Europaparlamentet betonar att hasardspeltjänster måste betraktas som en ekonomisk verksamhet av en mycket speciell karaktär pga. de aspekter avseende den sociala och allmänna ordningen och hälso- och sjukvården som är kopplade till denna verksamhet, och att konkurrens här inte leder till en bättre fördelning av resurser, vilket är orsaken till varför frågan om hasardspel måste betraktas från flera håll. Parlamentet understryker att ett rent inre marknads-perspektiv inte är lämpligt på detta mycket känsliga område och uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma EG-domstolens synpunkter i denna fråga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att hasardspeltjänster måste betraktas som en ekonomisk verksamhet av en mycket speciell karaktär pga. de aspekter avseende den sociala och allmänna ordningen och hälso- och sjukvården som är kopplade till denna verksamhet, och att konkurrens här inte leder till en bättre fördelning av resurser, vilket är orsaken till varför frågan om hasardspel måste betraktas från flera håll. Parlamentet understryker att ett rent inre marknads-perspektiv inte är lämpligt på detta mycket känsliga område och uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma EG-domstolens synpunkter i denna fråga.

| 3. | Europaparlamentet ställer sig bakom det arbete som inleddes i rådet under det franska ordförandeskapet, där man tar upp frågor på området för hasardspel och vadhållning, online och i traditionell form. Rådet uppmanas att fortsätta hålla formella diskussioner om en eventuell politisk lösning på hur man ska fastställa och hantera problem i samband med hasardspel online, och kommissionen uppmanas att stödja denna process och genomföra studier och lägga fram lämpliga förslag, som rådet anser behövs för att nå gemensamma mål på området för hasardspel online. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ställer sig bakom det arbete som inleddes i rådet under det franska ordförandeskapet, där man tar upp frågor på området för hasardspel och vadhållning, online och i traditionell form. Rådet uppmanas att fortsätta hålla formella diskussioner om en eventuell politisk lösning på hur man ska fastställa och hantera problem i samband med hasardspel online, och kommissionen uppmanas att stödja denna process och genomföra studier och lägga fram lämpliga förslag, som rådet anser behövs för att nå gemensamma mål på området för hasardspel online.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta nära för att lösa de problem avseende den sociala och allmänna ordningen som beror på gränsöverskridande hasardspel online, exempelvis spelberoende och missbruk av personuppgifter eller kreditkort. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att samarbeta nära med medlemsstaterna i kampen mot alla oauktoriserade eller olagliga erbjudanden om hasardspeltjänster online och för att skydda konsumenter och förebygga bedrägeri. Parlamentet framhåller behovet av en gemensam ståndpunkt om hur detta ska ske. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta nära för att lösa de problem avseende den sociala och allmänna ordningen som beror på gränsöverskridande hasardspel online, exempelvis spelberoende och missbruk av personuppgifter eller kreditkort. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att samarbeta nära med medlemsstaterna i kampen mot alla oauktoriserade eller olagliga erbjudanden om hasardspeltjänster online och för att skydda konsumenter och förebygga bedrägeri. Parlamentet framhåller behovet av en gemensam ståndpunkt om hur detta ska ske.

| 5. | Europaparlamentet understryker att tillsynsmyndigheter och aktörer som verkar på området för hasardspel online, t.ex. hasardspelsoperatörer, tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer, idrottsorganisationer, branschorganisationer och medier, har ett gemensamt ansvar för integriteten när det gäller hasardspel online och för att informera konsumenterna om möjliga negativa konsekvenser av denna typ av spel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att tillsynsmyndigheter och aktörer som verkar på området för hasardspel online, t.ex. hasardspelsoperatörer, tillsynsmyndigheter, konsumentorganisationer, idrottsorganisationer, branschorganisationer och medier, har ett gemensamt ansvar för integriteten när det gäller hasardspel online och för att informera konsumenterna om möjliga negativa konsekvenser av denna typ av spel.

Åtgärder mot bedrägeri och annan brottslig verksamhet

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att brottslig verksamhet som penningtvätt och svart ekonomi kan kopplas till hasardspelverksamhet, och påverka integriteten för idrottsevenemang. Parlamentet anser att hot mot idrottens och idrottstävlingarnas integritet har stor påverkan på gräsrötternas deltagande, ett viktigt bidrag till folkhälsan och social integration. Parlamentet anser att om en idrott upplevs vara föremål för manipulation för att gynna spelare, funktionärer eller tredje part ekonomiskt, istället för att spelas enligt gängse värderingar och regelverk och för att underhålla supportrarna, kan allmänheten komma att tappa sitt förtroende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att brottslig verksamhet som penningtvätt och svart ekonomi kan kopplas till hasardspelverksamhet, och påverka integriteten för idrottsevenemang. Parlamentet anser att hot mot idrottens och idrottstävlingarnas integritet har stor påverkan på gräsrötternas deltagande, ett viktigt bidrag till folkhälsan och social integration. Parlamentet anser att om en idrott upplevs vara föremål för manipulation för att gynna spelare, funktionärer eller tredje part ekonomiskt, istället för att spelas enligt gängse värderingar och regelverk och för att underhålla supportrarna, kan allmänheten komma att tappa sitt förtroende.

| 7. | Europaparlamentet anser att tillväxten av hasardspel online medför ökade möjligheter för bedrägliga metoder som fusk, uppgjorda matcher, illegala vadslagningskarteller och penningtvätt eftersom hasardspel online kan anordnas och avvecklas mycket snabbt, och på grund av spridningen av operatörer till skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europol och andra nationella och internationella institutioner att noga granska och rapportera om resultaten på detta område. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att tillväxten av hasardspel online medför ökade möjligheter för bedrägliga metoder som fusk, uppgjorda matcher, illegala vadslagningskarteller och penningtvätt eftersom hasardspel online kan anordnas och avvecklas mycket snabbt, och på grund av spridningen av operatörer till skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europol och andra nationella och internationella institutioner att noga granska och rapportera om resultaten på detta område.

| 8. | Europaparlamentet anser att skyddet av integriteten för idrottsevenemang och tävlingar kräver samarbete mellan innehavare av rättigheter för idrottsevenemang, operatörer av vadslagning online och myndigheter på nationell, europeiska och internationell nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att skyddet av integriteten för idrottsevenemang och tävlingar kräver samarbete mellan innehavare av rättigheter för idrottsevenemang, operatörer av vadslagning online och myndigheter på nationell, europeiska och internationell nivå.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att organisatörer av idrottstävlingar, vadhållningsoperatörer och tillsynsmyndigheter samarbetar om åtgärder för att hantera risker som är kopplade till olaglig vadhållning och uppgjorda matcher inom idrotten, och förbereda inrättande av ett fungerande, rättvist och hållbart regelverk för att skydda idrottens integritet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att organisatörer av idrottstävlingar, vadhållningsoperatörer och tillsynsmyndigheter samarbetar om åtgärder för att hantera risker som är kopplade till olaglig vadhållning och uppgjorda matcher inom idrotten, och förbereda inrättande av ett fungerande, rättvist och hållbart regelverk för att skydda idrottens integritet.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att vadhållning vid idrottsevenemang är en form av kommersiellt utnyttjande av idrottstävlingarna. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna skyddar idrottstävlingar från oauktoriserad kommersiell användning, särskilt genom att erkänna idrottsorganisatörers rättigheter, och vidta åtgärder för att garantera en rimlig ekonomisk ersättning som kommer alla nivåer inom yrkesmässig och ideell idrottsutövning till godo. Kommissionen uppmanas att undersöka om det är möjligt att ge organisatörer av idrottstävlingar immateriella rättigheter (en viss typ av porträtträttighet (8)) för deras tävlingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att vadhållning vid idrottsevenemang är en form av kommersiellt utnyttjande av idrottstävlingarna. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna skyddar idrottstävlingar från oauktoriserad kommersiell användning, särskilt genom att erkänna idrottsorganisatörers rättigheter, och vidta åtgärder för att garantera en rimlig ekonomisk ersättning som kommer alla nivåer inom yrkesmässig och ideell idrottsutövning till godo. Kommissionen uppmanas att undersöka om det är möjligt att ge organisatörer av idrottstävlingar immateriella rättigheter (en viss typ av porträtträttighet (8)) för deras tävlingar.

Förebyggande av nackdelar för konsumenterna

| 11. | Europaparlamentet anser att den hela tiden närvarande möjlighet att spela hasardspel online i avskildhet som Internet innebär, med direkta resultatet och med möjlighet att spela om stora summor pengar skapar nya risker för spelberoende. Parlamentet konstaterar dock att den totala effekten på konsumenterna av de specifika former av tjänster för hasardspel som erbjuds online ännu inte är känd och bör undersökas närmare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den hela tiden närvarande möjlighet att spela hasardspel online i avskildhet som Internet innebär, med direkta resultatet och med möjlighet att spela om stora summor pengar skapar nya risker för spelberoende. Parlamentet konstaterar dock att den totala effekten på konsumenterna av de specifika former av tjänster för hasardspel som erbjuds online ännu inte är känd och bör undersökas närmare.

| 12. | Europaparlamentet pekar på den växande oron för ungdomars möjlighet att få tillgång till hasardspel online, både lagligt och olagligt, och betonar behovet av effektivare ålderskontroller och att man förebygger minderåriga hasardspelare från att spela kostnadsfria demonstrationsspel på webbplatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet pekar på den växande oron för ungdomars möjlighet att få tillgång till hasardspel online, både lagligt och olagligt, och betonar behovet av effektivare ålderskontroller och att man förebygger minderåriga hasardspelare från att spela kostnadsfria demonstrationsspel på webbplatser.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att särskilt unga människor kan ha svårt att skilja mellan begreppen tur, öde, chans och sannolikhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp de viktigaste faktorer som kan öka riskerna för att en (ung) person utvecklar ett spelberoende och även hitta verktyg för att angripa dessa faktorer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att särskilt unga människor kan ha svårt att skilja mellan begreppen tur, öde, chans och sannolikhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta upp de viktigaste faktorer som kan öka riskerna för att en (ung) person utvecklar ett spelberoende och även hitta verktyg för att angripa dessa faktorer.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över det ökande samspelet mellan interaktiv tv, mobiltelefoner och webbplatser som tillhandahåller hasardspel på distans eller på Internet, särskilt de som riktas till minderåriga. Parlamentet anser att denna utveckling kommer att utgöra en ny utmaning när det gäller utformningen av regelverk och socialt skydd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är oroat över det ökande samspelet mellan interaktiv tv, mobiltelefoner och webbplatser som tillhandahåller hasardspel på distans eller på Internet, särskilt de som riktas till minderåriga. Parlamentet anser att denna utveckling kommer att utgöra en ny utmaning när det gäller utformningen av regelverk och socialt skydd.

| 15. | Europaparlamentet anser att hasardspel online sannolikt innebär risker för konsumenterna och att det därför är legitimt för medlemsstaterna att begränsa friheten att tillhandahålla hasardspeltjänster online för att på så sätt skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att hasardspel online sannolikt innebär risker för konsumenterna och att det därför är legitimt för medlemsstaterna att begränsa friheten att tillhandahålla hasardspeltjänster online för att på så sätt skydda konsumenterna.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att föräldrar har ett ansvar för att förebygga hasardspelande och spelberoende bland minderåriga. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att föräldrar har ett ansvar för att förebygga hasardspelande och spelberoende bland minderåriga.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar samtidigt medlemsstaterna att anslå lämpliga medel till forskning om, förebyggande arbete och behandling av problem som rör hasardspel online. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar samtidigt medlemsstaterna att anslå lämpliga medel till forskning om, förebyggande arbete och behandling av problem som rör hasardspel online.

| 18. | Europaparlamentet anser att vinsterna från hasardspel bör användas så att det kommer samhället till godo, inklusive finansiering av utbildning, hälso- och sjukvård, och yrkesmässigt och ideellt idrotts- och kulturutövande. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att vinsterna från hasardspel bör användas så att det kommer samhället till godo, inklusive finansiering av utbildning, hälso- och sjukvård, och yrkesmässigt och ideellt idrotts- och kulturutövande.

| 19. | Europaparlamentet stöder utarbetande av en standard för hasardspel online när det gäller åldersgränser, förbud mot kredit - och bonussystem för att skydda sårbara hasardspelare, information om möjliga följder av hasardspel, information om var man kan få hjälp vid beroende, vissa spels potentiella beroendeframkallande egenskaper, och så vidare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder utarbetande av en standard för hasardspel online när det gäller åldersgränser, förbud mot kredit - och bonussystem för att skydda sårbara hasardspelare, information om möjliga följder av hasardspel, information om var man kan få hjälp vid beroende, vissa spels potentiella beroendeframkallande egenskaper, och så vidare.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar samtliga aktörer att ta upp risken för social isolering som orsakas av spelberoende. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar samtliga aktörer att ta upp risken för social isolering som orsakas av spelberoende.

| 21. | Europaparlamentet anser att självregleringen när det gäller marknadsföring, främjande och tillhandahållande av hasardspel online inte är tillräckligt effektiv och framhåller därför behovet både av reglering och samarbete mellan branschen och myndigheterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att självregleringen när det gäller marknadsföring, främjande och tillhandahållande av hasardspel online inte är tillräckligt effektiv och framhåller därför behovet både av reglering och samarbete mellan branschen och myndigheterna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta på EU-nivå för att vidta åtgärder mot eventuell aggressiv marknadsföring och annonsering från statliga eller privata operatörer när det gäller hasardspel online, inbegripet kostnadsfria demonstrationsspel, för att skydda i synnerhet spelare och sårbara konsumenter som barn och ungdomar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta på EU-nivå för att vidta åtgärder mot eventuell aggressiv marknadsföring och annonsering från statliga eller privata operatörer när det gäller hasardspel online, inbegripet kostnadsfria demonstrationsspel, för att skydda i synnerhet spelare och sårbara konsumenter som barn och ungdomar.

| 23. | Europaparlamentet föreslår att man ska studera möjligheten att införa ett maxbelopp som en person kan använda för hasardspel per månad eller ålägga hasardspelsoperatörer på Internet att använda förbetalda kort för hasardspel online som ska säljas i butiker. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet föreslår att man ska studera möjligheten att införa ett maxbelopp som en person kan använda för hasardspel per månad eller ålägga hasardspelsoperatörer på Internet att använda förbetalda kort för hasardspel online som ska säljas i butiker.

Uppförandekodex

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att en uppförandekodex fortfarande kan vara ett användbart kompletterande verktyg för att uppnå vissa allmänna (och enskilda) mål och för att beakta den tekniska utvecklingen, förändringar i konsumenternas preferenser eller utvecklingen av marknadsstrukturerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att en uppförandekodex fortfarande kan vara ett användbart kompletterande verktyg för att uppnå vissa allmänna (och enskilda) mål och för att beakta den tekniska utvecklingen, förändringar i konsumenternas preferenser eller utvecklingen av marknadsstrukturerna.

| 25. | Europaparlamentet betonar att en uppförandekodex i slutändan fortfarande är en branschdriven, självreglerande strategi och därför endast kan tjäna som ett komplement till, inte som en ersättning för lagstiftning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att en uppförandekodex i slutändan fortfarande är en branschdriven, självreglerande strategi och därför endast kan tjäna som ett komplement till, inte som en ersättning för lagstiftning.

| 26. | Europaparlamentet framhåller även att effektiviteten med en uppförandekodex i stor utsträckning beror på hur den uppfattas av de nationella myndigheterna och konsumenterna och hur den tillämpas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller även att effektiviteten med en uppförandekodex i stor utsträckning beror på hur den uppfattas av de nationella myndigheterna och konsumenterna och hur den tillämpas.

Övervakning och forskning

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dokumentera omfattningen och tillväxten av sina marknader för hasardspel online, och de utmaningar som hasardspel online ger upphov till. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att dokumentera omfattningen och tillväxten av sina marknader för hasardspel online, och de utmaningar som hasardspel online ger upphov till.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till forskning om hasardspel online och riskerna för att utveckla spelberoende, t.ex. om hur marknadsföring påverkar spelberoende, om det är möjligt att skapa en gemensam europeisk kategorisering av spel utifrån deras potential för att framkallande beroende, och möjliga förebyggande och läkande åtgärder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till forskning om hasardspel online och riskerna för att utveckla spelberoende, t.ex. om hur marknadsföring påverkar spelberoende, om det är möjligt att skapa en gemensam europeisk kategorisering av spel utifrån deras potential för att framkallande beroende, och möjliga förebyggande och läkande åtgärder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka vilken betydelse annonsering och marknadsföring (inklusive kostnadsfri demonstration av spel online) har för att direkt eller indirekt uppmuntra minderåriga att spela. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka vilken betydelse annonsering och marknadsföring (inklusive kostnadsfri demonstration av spel online) har för att direkt eller indirekt uppmuntra minderåriga att spela.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europol och de nationella myndigheterna att samla in och dela med sig av information om omfattningen av bedrägerier och annan brottslig verksamhet inom sektorn för hasardspel online, t.ex. bland aktörer som verkar inom denna sektor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europol och de nationella myndigheterna att samla in och dela med sig av information om omfattningen av bedrägerier och annan brottslig verksamhet inom sektorn för hasardspel online, t.ex. bland aktörer som verkar inom denna sektor.

| 31 | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med de nationella regeringarna undersöka de ekonomiska och icke-ekonomiska effekterna av tillhandahållandet av gränsöverskridande hasardspeltjänster i förhållande till integritet, socialt ansvarstagande, konsumentskydd och frågor som rör beskattning. |
| --- | --- |

31

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med de nationella regeringarna undersöka de ekonomiska och icke-ekonomiska effekterna av tillhandahållandet av gränsöverskridande hasardspeltjänster i förhållande till integritet, socialt ansvarstagande, konsumentskydd och frågor som rör beskattning.

| 32. | Europaparlamentet framhåller vikten för konsumentens hemmamedlemsstat att den kan kontrollera, begränsa och övervaka hasardspeltjänster som tillhandahålls på dess territorium. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller vikten för konsumentens hemmamedlemsstat att den kan kontrollera, begränsa och övervaka hasardspeltjänster som tillhandahålls på dess territorium.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att klargöra var beskattning för hasardspel online ska ske. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att klargöra var beskattning för hasardspel online ska ske.

*

* *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Schindler 1994 (c-275/92), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01, Lindman 2003 (C-42/02), Placanica 2007 (C-338/04), Unibet 2007 (C-432/05) UNIRE 2007 (C-260/04).

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s.36.

(3)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(4)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(5)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0198.

(7)  Yttrande från generaladvokat Yves Bot av den 14 oktober 2008 i mål C-42/07; ovan nämnda studie från SICL, s. 1450; professor Gill Valentine, Literature review of children and young people’s gambling (beställd av Förenade kungarikets myndighet för hasardspel (Gambling Commission), september 2008.

(8)  ”Portretrecht”, ett begrepp i nederländsk rätt.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/35

---

Tirsdag 10 mars 2009Garantera livsmedelskvalitet, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av standarder

P6_TA(2009)0098

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om att garantera kvaliteten på livsmedel, inbegripet harmonisering eller ömsesidigt erkännande av gemensamma normer (2008/2220(INI))

2010/C 87 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget,

med beaktande av kommissionens grönbok av den 15 oktober 2008 om kvaliteten på jordbruksprodukter: produktnormer, produktionskrav och kvalitetsordningar (KOM(2008)0641),

med beaktande av resolutionen av den 9 oktober 1998 om en kvalitetspolitik för livsmedelsprodukter och livsmedel från jordbruket (1),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument från oktober 2008 om certifieringsordningar för livsmedel,

med beaktande av ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP),

med beaktande av det mandat som kommissionen fått av Europeiska rådet i fråga om förhandlingar på jordbruksområdet, enligt gemenskapens förslag till former för WTO:s jordbruksförhandlingar som antogs i januari 2003 (2),

med beaktande av konferensen ”Food Quality Certification – Adding Value to Farm Produce” [Kvalitetscertifiering av livsmedel – öka mervärdet av jordbruksprodukter] som organiserades i Bryssel av kommissionen den 5–6 februari 2007,

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till konsumenterna om livsmedel (KOM(2008)0040),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0088/2009), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens normer för livsmedelssäkerhet och kvalitet är de mest rigorösa i världen. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens normer för livsmedelssäkerhet och kvalitet är de mest rigorösa i världen.

| B. | Normerna motsvarar de EU-konsumenternas krav och är ett sätt att garantera ett så högt mervärde som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Normerna motsvarar de EU-konsumenternas krav och är ett sätt att garantera ett så högt mervärde som möjligt.

| C. | Konsumenterna visar ett allt större intresse för livsmedelssäkerhet, men även för livsmedlens ursprung och produktionsmetoder. Europeiska unionen har redan reagerat på detta genom att införa fyra kvalitets- och ursprungsmärkningar för livsmedel, nämligen skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning, garanterad traditionell specialitet samt ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

C.

Konsumenterna visar ett allt större intresse för livsmedelssäkerhet, men även för livsmedlens ursprung och produktionsmetoder. Europeiska unionen har redan reagerat på detta genom att införa fyra kvalitets- och ursprungsmärkningar för livsmedel, nämligen skyddad ursprungsbeteckning, skyddad geografisk beteckning, garanterad traditionell specialitet samt ekologiskt jordbruk.

| D. | De europeiska kvalitetsprodukterna är en ”levande” del av Europeiska unionens kulturarv och gastronomiska arv. De utgör således en viktig del av det ekonomiska och sociala livet i flera europeiska regioner eftersom de möjliggör verksamheter som särskilt på landsbygden har en direkt regional anknytning. |
| --- | --- |

D.

De europeiska kvalitetsprodukterna är en ”levande” del av Europeiska unionens kulturarv och gastronomiska arv. De utgör således en viktig del av det ekonomiska och sociala livet i flera europeiska regioner eftersom de möjliggör verksamheter som särskilt på landsbygden har en direkt regional anknytning.

| E. | Konsumenterna förknippar certifieringssystem med en garanti för högre kvalitet. |
| --- | --- |

E.

Konsumenterna förknippar certifieringssystem med en garanti för högre kvalitet.

| F. | De särskilda kvalitetsordningar som finns inom Europeiska unionen utgör en väsentlig konkurrensfördel för gemenskapens produkter. |
| --- | --- |

F.

De särskilda kvalitetsordningar som finns inom Europeiska unionen utgör en väsentlig konkurrensfördel för gemenskapens produkter.

| G. | De stora detaljhandelsföretagen har kommit att dominera livsmedelsmarknaderna inom EU och inför olika avgifter och kostnader för att lista varorna, liksom oskäliga krav på medverkan i säljfrämjande åtgärder, vilket minskar möjligheterna för små producenter att nå en större publik. |
| --- | --- |

G.

De stora detaljhandelsföretagen har kommit att dominera livsmedelsmarknaderna inom EU och inför olika avgifter och kostnader för att lista varorna, liksom oskäliga krav på medverkan i säljfrämjande åtgärder, vilket minskar möjligheterna för små producenter att nå en större publik.

| H. | Modern teknik går att använda för att ge detaljerad information om olika jordbruksprodukters och livsmedels ursprung och egenskaper. |
| --- | --- |

H.

Modern teknik går att använda för att ge detaljerad information om olika jordbruksprodukters och livsmedels ursprung och egenskaper.

| I. | Förfalskningar medför förluster för både producenterna och slutkonsumenterna. |
| --- | --- |

I.

Förfalskningar medför förluster för både producenterna och slutkonsumenterna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de diskussioner som kommissionen inlett genom grönboken och stöder kommissionens önskemål om att främja EU-jordbruksprodukternas kvalitet utan att införa ytterligare avgifter eller krav för producenterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de diskussioner som kommissionen inlett genom grönboken och stöder kommissionens önskemål om att främja EU-jordbruksprodukternas kvalitet utan att införa ytterligare avgifter eller krav för producenterna.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste målsättningarna är att kunna garantera en rättvis och ärlig konkurrens på marknaden för strategiska produkter, såsom jordbruksprodukter och livsmedel, och att en sådan garanti är av allmäneuropeiskt intresse. Parlamentet anser att det är viktigt att det även råder en rättvis konkurrens vad gäller importerade produkter, som i allmänhet inte uppfyller samma normer som de som gäller för gemenskapsprodukter. De EU-kvalitetsnormer som är tillämpliga på produkter från tredjeländer med tillträde till den inre marknaden måste också fastställas på grundval av en överenskommelse i Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att en av de viktigaste målsättningarna är att kunna garantera en rättvis och ärlig konkurrens på marknaden för strategiska produkter, såsom jordbruksprodukter och livsmedel, och att en sådan garanti är av allmäneuropeiskt intresse. Parlamentet anser att det är viktigt att det även råder en rättvis konkurrens vad gäller importerade produkter, som i allmänhet inte uppfyller samma normer som de som gäller för gemenskapsprodukter. De EU-kvalitetsnormer som är tillämpliga på produkter från tredjeländer med tillträde till den inre marknaden måste också fastställas på grundval av en överenskommelse i Världshandelsorganisationen (WTO).

| 3. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka kontrollen och samordningen mellan de olika myndigheterna för att se till att importerade livsmedelsprodukter uppfyller EU:s normer för miljöskydd, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Parlamentet noterar rådets (jordbruk) slutsatser av den 19 december 2008 om importerade jordbruksprodukters och livsmedels säkerhet och om respekt för gemenskapsnormerna, men påpekar att det i dessa slutsatser saknas en fast politisk vilja att förstärka gemenskapskontrollerna i tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka kontrollen och samordningen mellan de olika myndigheterna för att se till att importerade livsmedelsprodukter uppfyller EU:s normer för miljöskydd, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Parlamentet noterar rådets (jordbruk) slutsatser av den 19 december 2008 om importerade jordbruksprodukters och livsmedels säkerhet och om respekt för gemenskapsnormerna, men påpekar att det i dessa slutsatser saknas en fast politisk vilja att förstärka gemenskapskontrollerna i tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet understryker att kvalitetspolitiken inte kan skiljas från den framtida gemensamma jordbrukspolitiken eller från de utmaningar som bland annat klimatförändringen, skyddet av den biologiska mångfalden, energiförsörjningen och förvaltningen av vattenresurserna innebär. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att kvalitetspolitiken inte kan skiljas från den framtida gemensamma jordbrukspolitiken eller från de utmaningar som bland annat klimatförändringen, skyddet av den biologiska mångfalden, energiförsörjningen och förvaltningen av vattenresurserna innebär.

| 5. | Europaparlamentet bedömer att åtgärder för att öka produktionsvolymerna inte får bli en förevändning för att sänka normkraven med hänvisning till en situation med generellt sett höga råvarupriser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bedömer att åtgärder för att öka produktionsvolymerna inte får bli en förevändning för att sänka normkraven med hänvisning till en situation med generellt sett höga råvarupriser.

| 6. | Europaparlamentet understryker återigen att syftet med att säkra högre standarder för livsmedelsäkerhet, djurskydd och miljöskydd bör vara att uppnå en hög produktkvalitet för att därmed erbjuda jordbruksproducenterna en ansenlig konkurrensfördel. Parlamentet anser att jordbruksproducenterna också måste tjäna tillräckligt för att kunna täcka de kostnader som uppstår till följd av EU:s krav på livsmedelssäkerhet, djurskydd och miljöskydd. Om den konkurrensfördel som jordbruksproducenterna erbjuds inte räcker till för att de ska kunna täcka dessa kostnader anser parlamentet att finansiering via den gemensamma jordbrukspolitiken måste inta en central roll, i syfte att ge de europeiska jordbrukarna möjlighet att garantera säkerhet, djurskydd och miljöskydd inom jordbruket. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker återigen att syftet med att säkra högre standarder för livsmedelsäkerhet, djurskydd och miljöskydd bör vara att uppnå en hög produktkvalitet för att därmed erbjuda jordbruksproducenterna en ansenlig konkurrensfördel. Parlamentet anser att jordbruksproducenterna också måste tjäna tillräckligt för att kunna täcka de kostnader som uppstår till följd av EU:s krav på livsmedelssäkerhet, djurskydd och miljöskydd. Om den konkurrensfördel som jordbruksproducenterna erbjuds inte räcker till för att de ska kunna täcka dessa kostnader anser parlamentet att finansiering via den gemensamma jordbrukspolitiken måste inta en central roll, i syfte att ge de europeiska jordbrukarna möjlighet att garantera säkerhet, djurskydd och miljöskydd inom jordbruket.

| 7. | Europaparlamentet bedömer att den europeiska kvalitetspolitiken bör vara nära kopplad till den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommer att ske efter 2013, och anser att EU bör inta en stödjande roll inom ramen för denna politik, även på det ekonomiska området, i syfte att uppnå en jordbruks- och livsmedelsproduktion av hög kvalitet i EU. Parlamentet betonar att producentorganisationer bör få förstärkt stöd för att framför allt de små producenterna inte ska missgynnas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bedömer att den europeiska kvalitetspolitiken bör vara nära kopplad till den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som kommer att ske efter 2013, och anser att EU bör inta en stödjande roll inom ramen för denna politik, även på det ekonomiska området, i syfte att uppnå en jordbruks- och livsmedelsproduktion av hög kvalitet i EU. Parlamentet betonar att producentorganisationer bör få förstärkt stöd för att framför allt de små producenterna inte ska missgynnas.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen inom ramen för det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk har åtagit sig att vidta åtgärder för att bevara genetiska resurser, och uppmanar därför kommissionen att inrätta särskilda program för säljfrämjande åtgärder som gynnar användningen av växtsorter som hotas av genetisk utarmning. Parlamentet betonar att det på så sätt ska bli attraktivare för jordbrukare och trädgårdsmästare att odla sorter som är listade som växtgenetiska resurser och att det bör skapas liknande program för säljstödjande åtgärder för utrotningshotade arter av nyttodjur. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen inom ramen för det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk har åtagit sig att vidta åtgärder för att bevara genetiska resurser, och uppmanar därför kommissionen att inrätta särskilda program för säljfrämjande åtgärder som gynnar användningen av växtsorter som hotas av genetisk utarmning. Parlamentet betonar att det på så sätt ska bli attraktivare för jordbrukare och trädgårdsmästare att odla sorter som är listade som växtgenetiska resurser och att det bör skapas liknande program för säljstödjande åtgärder för utrotningshotade arter av nyttodjur.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att de europeiska producenterna till följd av avregleringen av de globala jordbruksmarknaderna är direkt utsatta för internationell konkurrens och att alla ytterligare åtgärder som de måste vidta riskerar att skada deras konkurrenskraft. Detta kan emellertid även gynna EU:s jordbrukare om de lyckas skapa en nisch för sina produkter på marknaden och göra vinster på detta. EU:s jordbrukare kan vända konsumenternas krav till sin fördel genom att bland annat tillhandahålla lokalt producerade kvalitetsprodukter och säkerställa strängare normer för djurskydd och miljöskydd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att de europeiska producenterna till följd av avregleringen av de globala jordbruksmarknaderna är direkt utsatta för internationell konkurrens och att alla ytterligare åtgärder som de måste vidta riskerar att skada deras konkurrenskraft. Detta kan emellertid även gynna EU:s jordbrukare om de lyckas skapa en nisch för sina produkter på marknaden och göra vinster på detta. EU:s jordbrukare kan vända konsumenternas krav till sin fördel genom att bland annat tillhandahålla lokalt producerade kvalitetsprodukter och säkerställa strängare normer för djurskydd och miljöskydd.

| 10. | Europaparlamentet betonar att kommissionen inom ramen för WTO-förhandlingarna måste försöka säkra en överenskommelse om de så kallade icke-handelsrelaterade frågorna som innebär att så många importerade produkter som möjligt uppfyller samma krav som de som gäller för europeiska jordbrukare, så att kvaliteten på de jordbruksprodukter som uppfyller EU-kraven avseende livsmedelssäkerhet, djurskydd och miljöskydd medför en ansenlig konkurrensfördel för jordbruksproducenterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att kommissionen inom ramen för WTO-förhandlingarna måste försöka säkra en överenskommelse om de så kallade icke-handelsrelaterade frågorna som innebär att så många importerade produkter som möjligt uppfyller samma krav som de som gäller för europeiska jordbrukare, så att kvaliteten på de jordbruksprodukter som uppfyller EU-kraven avseende livsmedelssäkerhet, djurskydd och miljöskydd medför en ansenlig konkurrensfördel för jordbruksproducenterna.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de stora detaljhandelskedjornas påverkan på de europeiska livsmedlens allmänna kvalitet och även över den trend som råder på de marknader som kännetecknas av en mycket centraliserad distribution mot likriktning och ett smalare utbud av jordbruksprodukter och livsmedel. Detta medför en minskad närvaro av traditionella produkter och en ökning av halvfabrikat på marknaden. Parlamentet föreslår att kommissionen utarbetar bestämmelser för det förfarande med omvända auktioner som några stora europeiska inköpscentraler har genomdrivit eftersom det har förödande konsekvenser för kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de stora detaljhandelskedjornas påverkan på de europeiska livsmedlens allmänna kvalitet och även över den trend som råder på de marknader som kännetecknas av en mycket centraliserad distribution mot likriktning och ett smalare utbud av jordbruksprodukter och livsmedel. Detta medför en minskad närvaro av traditionella produkter och en ökning av halvfabrikat på marknaden. Parlamentet föreslår att kommissionen utarbetar bestämmelser för det förfarande med omvända auktioner som några stora europeiska inköpscentraler har genomdrivit eftersom det har förödande konsekvenser för kvalitetsprodukter.

Produktionskrav och handelsnormer

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över hur komplext EU:s system med grundbestämmelser är och över det stora antalet föreskrifter som de europeiska jordbrukarna måste följa. Parlamentet förespråkar en förenkling och förordar att varje ny regel ska bedömas utifrån krav på lämplighet, nödvändighet och proportionalitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över hur komplext EU:s system med grundbestämmelser är och över det stora antalet föreskrifter som de europeiska jordbrukarna måste följa. Parlamentet förespråkar en förenkling och förordar att varje ny regel ska bedömas utifrån krav på lämplighet, nödvändighet och proportionalitet.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare förenkling av handelsnormerna genom att huvudkriterierna förtydligas, liksom framtagande av EU-riktlinjer för användningen av allmänna reserverade termer, såsom ”låg sockerhalt”, ”låga koldioxidutsläpp”, ”dietprodukt” och ”naturlig”, för att undvika vilseledande praxis. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare förenkling av handelsnormerna genom att huvudkriterierna förtydligas, liksom framtagande av EU-riktlinjer för användningen av allmänna reserverade termer, såsom ”låg sockerhalt”, ”låga koldioxidutsläpp”, ”dietprodukt” och ”naturlig”, för att undvika vilseledande praxis.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de flesta konsumenterna inte är tillräckligt informerade om livsmedelskedjan, särskilt när det gäller produkternas och råvarornas ursprung. Parlamentet förespråkar införandet av obligatorisk information om råvarornas ursprung, baserat på en ursprungslandsmärkning, vilket återspeglar konsumenternas vilja att veta mer om ursprunget för den produkt de köper. Parlamentet anser att ett sådant system även ska omfatta bearbetade livsmedel där ursprunget bör anges för de viktigaste ingredienserna och råvarorna, samt ursprungsland och den plats där den slutliga bearbetningen av produkten ägde rum. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de flesta konsumenterna inte är tillräckligt informerade om livsmedelskedjan, särskilt när det gäller produkternas och råvarornas ursprung. Parlamentet förespråkar införandet av obligatorisk information om råvarornas ursprung, baserat på en ursprungslandsmärkning, vilket återspeglar konsumenternas vilja att veta mer om ursprunget för den produkt de köper. Parlamentet anser att ett sådant system även ska omfatta bearbetade livsmedel där ursprunget bör anges för de viktigaste ingredienserna och råvarorna, samt ursprungsland och den plats där den slutliga bearbetningen av produkten ägde rum.

| 15. | Europaparlamentet anser att den australiska modellen är ett bra exempel på ett märkningssystem med angivande av ursprungsland, men påpekar att de särskilda förutsättningarna för EU:s olika produktionssektorer alltid måste beaktas. Genom systemet anges de olika produktionsstegen, till exempel ”tillverkad i” för livsmedel som tillverkats lokalt av lokala ingredienser eller ”bearbetad i” för varor som genomgått en större bearbetning i landet i fråga, eller ytterligare en märkning av typen ”bearbetad i ... med lokala eller importerade ingredienser”. Parlamentet påminner om att även andra viktiga aktörer på den europeiska marknaden använder liknande märkningssystem, till exempel Förenta staterna och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att den australiska modellen är ett bra exempel på ett märkningssystem med angivande av ursprungsland, men påpekar att de särskilda förutsättningarna för EU:s olika produktionssektorer alltid måste beaktas. Genom systemet anges de olika produktionsstegen, till exempel ”tillverkad i” för livsmedel som tillverkats lokalt av lokala ingredienser eller ”bearbetad i” för varor som genomgått en större bearbetning i landet i fråga, eller ytterligare en märkning av typen ”bearbetad i ... med lokala eller importerade ingredienser”. Parlamentet påminner om att även andra viktiga aktörer på den europeiska marknaden använder liknande märkningssystem, till exempel Förenta staterna och Nya Zeeland.

| 16. | Förutsatt att kraven på livsmedelssäkerhet är uppfyllda anser Europaparlamentet att handelsnormerna inte bör hindra varor från att få tillträde till marknaden på grund av utseende, form eller storlek. |
| --- | --- |

16.

Förutsatt att kraven på livsmedelssäkerhet är uppfyllda anser Europaparlamentet att handelsnormerna inte bör hindra varor från att få tillträde till marknaden på grund av utseende, form eller storlek.

| 17. | Europaparlamentet anser att den allmänna europeiska kvalitetsmärkningen ”produkt tillverkad i EU” i slutändan måste medföra att EU-produkter kan urskiljas på ett positivt sätt på marknaden, på grundval av de höga normer enligt vilka de har tillverkats. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att den allmänna europeiska kvalitetsmärkningen ”produkt tillverkad i EU” i slutändan måste medföra att EU-produkter kan urskiljas på ett positivt sätt på marknaden, på grundval av de höga normer enligt vilka de har tillverkats.

| 18. | Europaparlamentet anser att de frivilliga reserverade termerna med fördel kan uppmuntras som ett alternativ till de obligatoriska handelsnormerna. Att införa sådana enhetliga definitioner som alla berörda parter är nöjda med kan dock vara svårt, eftersom det finns skillnader i matvanor och traditioner, och kan leda till att mängden information till konsumenterna ökar och till att det måste skapas ett system för att övervaka termernas användning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att de frivilliga reserverade termerna med fördel kan uppmuntras som ett alternativ till de obligatoriska handelsnormerna. Att införa sådana enhetliga definitioner som alla berörda parter är nöjda med kan dock vara svårt, eftersom det finns skillnader i matvanor och traditioner, och kan leda till att mängden information till konsumenterna ökar och till att det måste skapas ett system för att övervaka termernas användning.

| 19. | Europaparlamentet ser positivt på införandet av åtgärder för att förenkla unionens lagstiftning och begränsa utrymmet för självreglering, vilket dock inte får leda till att lagstiftningen urholkas. Gemensamma handelsnormer behövs och metoderna för att utforma dem kan förbättras. Därför anser parlamentet att samreglering bör uppmuntras och vara det normala förfarandet för att anta gemenskapslagstiftning på området. Parlamentet kräver att nationella myndigheter och företrädare för livsmedels- och jordbrukssektorn deltar i denna process. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser positivt på införandet av åtgärder för att förenkla unionens lagstiftning och begränsa utrymmet för självreglering, vilket dock inte får leda till att lagstiftningen urholkas. Gemensamma handelsnormer behövs och metoderna för att utforma dem kan förbättras. Därför anser parlamentet att samreglering bör uppmuntras och vara det normala förfarandet för att anta gemenskapslagstiftning på området. Parlamentet kräver att nationella myndigheter och företrädare för livsmedels- och jordbrukssektorn deltar i denna process.

Särskilda kvalitetssystem i EU

| 20. | Europaparlamentet understryker att system för livsmedelskvalitet bör erbjuda information och garantera autentiska lokala ingredienser och produktionsmetoder för konsumenterna. Parlamentet anser därför att sådana system måste genomföras och tillämpas med förstärkta kontroller och spårbarhetssystem. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att system för livsmedelskvalitet bör erbjuda information och garantera autentiska lokala ingredienser och produktionsmetoder för konsumenterna. Parlamentet anser därför att sådana system måste genomföras och tillämpas med förstärkta kontroller och spårbarhetssystem.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är helt nödvändigt att införa överskådligare märkningssystem som finner allmän acceptans hos konsumenterna och att det för en överskådlig ursprungsbeteckning för både EU-produkter och importer från tredjeland ska krävas att ursprunget anges för de viktigaste jordbruksingredienser som avgör produktens karaktär. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är helt nödvändigt att införa överskådligare märkningssystem som finner allmän acceptans hos konsumenterna och att det för en överskådlig ursprungsbeteckning för både EU-produkter och importer från tredjeland ska krävas att ursprunget anges för de viktigaste jordbruksingredienser som avgör produktens karaktär.

| 22. | Europaparlamentet anser att användningen av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) för autentiska produkter endast bör omfatta råvaror i de fall då den skyddade beteckningen används på etiketten och i reklam för en bearbetad produkt. Parlamentet betonar att konsumenten på detta sätt inte riskerar att vilseledas, medan efterfrågan på SUB-produkter samtidigt ökar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att användningen av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) för autentiska produkter endast bör omfatta råvaror i de fall då den skyddade beteckningen används på etiketten och i reklam för en bearbetad produkt. Parlamentet betonar att konsumenten på detta sätt inte riskerar att vilseledas, medan efterfrågan på SUB-produkter samtidigt ökar.

| 23. | Europaparlamentet anser att det är önskvärt att införa regler för användningen av begreppen ”från bergsområde” och ”från öområde” eftersom detta skulle skapa ett viktigt mervärde för jordbruksprodukter och livsmedel från dessa mindre gynnade regioner. Begreppen ”från bergsområde” och ”från öområde” bör åtföljas av en obligatorisk uppgift om produktens ursprungsland. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det är önskvärt att införa regler för användningen av begreppen ”från bergsområde” och ”från öområde” eftersom detta skulle skapa ett viktigt mervärde för jordbruksprodukter och livsmedel från dessa mindre gynnade regioner. Begreppen ”från bergsområde” och ”från öområde” bör åtföljas av en obligatorisk uppgift om produktens ursprungsland.

| 24. | Europaparlamentet anser att skillnaderna mellan skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar inte står klara för genomsnittskonsumenten, och att det därför krävs informationsåtgärder för att göra konsumenterna medvetna om dessa skillnader. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att skillnaderna mellan skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar inte står klara för genomsnittskonsumenten, och att det därför krävs informationsåtgärder för att göra konsumenterna medvetna om dessa skillnader.

| 25. | Europaparlamentet motsätter sig införandet av strängare bedömningskriterier såsom export- och hållbarhetskriterier. Parlamentet påpekar att det finns exempel på produkter som inte fungerar för export men som ändå spelar en viktig roll för att utveckla lokala ekonomier och bevara den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet motsätter sig införandet av strängare bedömningskriterier såsom export- och hållbarhetskriterier. Parlamentet påpekar att det finns exempel på produkter som inte fungerar för export men som ändå spelar en viktig roll för att utveckla lokala ekonomier och bevara den sociala sammanhållningen.

| 26. | Europaparlamentet anser att geografiska beteckningar utgör en viktig del av det europeiska arvet som måste bevaras på grund av sin viktiga ekonomiska kraft och sin socioekonomiska betydelse för många europeiska regioner. De utgör en kvalitetsgaranti som måste stärkas, särskilt genom en förstärkning av den kontroll över förvaltningen av geografiska beteckningar som utövas av de ansökande grupper som företräder dem. Parlamentet anser att de geografiska beteckningarna hjälper konsumenterna när de väljer mellan de olika produkter som erbjuds. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att geografiska beteckningar utgör en viktig del av det europeiska arvet som måste bevaras på grund av sin viktiga ekonomiska kraft och sin socioekonomiska betydelse för många europeiska regioner. De utgör en kvalitetsgaranti som måste stärkas, särskilt genom en förstärkning av den kontroll över förvaltningen av geografiska beteckningar som utövas av de ansökande grupper som företräder dem. Parlamentet anser att de geografiska beteckningarna hjälper konsumenterna när de väljer mellan de olika produkter som erbjuds.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förtydliga skillnaden mellan varumärken och geografiska beteckningar och att vidta åtgärder för att i praktiken tillämpa de befintliga gemenskapsreglerna om att ett märke som innehåller eller hänvisar till SUB eller en skyddad geografisk beteckning (SGB) inte kan registreras av aktörer som inte representerar producentorganisationerna för dessa SUB eller SGB. Parlamentet påpekar att det är ytterst viktigt att inleda marknadsföringskampanjer, med en egen budget, i syfte att informera konsumenterna om fördelarna med dessa offentliga certifieringssystem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förtydliga skillnaden mellan varumärken och geografiska beteckningar och att vidta åtgärder för att i praktiken tillämpa de befintliga gemenskapsreglerna om att ett märke som innehåller eller hänvisar till SUB eller en skyddad geografisk beteckning (SGB) inte kan registreras av aktörer som inte representerar producentorganisationerna för dessa SUB eller SGB. Parlamentet påpekar att det är ytterst viktigt att inleda marknadsföringskampanjer, med en egen budget, i syfte att informera konsumenterna om fördelarna med dessa offentliga certifieringssystem.

| 28. | Europaparlamentet anser att producenterna av produkter med geografiska beteckningar bör ha tillgång till instrument som gör det möjligt för dem att adekvat hantera de producerade mängderna så att de geografiska beteckningarnas anseende och kvalitet bibehålls. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att producenterna av produkter med geografiska beteckningar bör ha tillgång till instrument som gör det möjligt för dem att adekvat hantera de producerade mängderna så att de geografiska beteckningarnas anseende och kvalitet bibehålls.

| 29. | Parlamentet anser att i fall där en SGB-produkt används i en sammansatt färdiglagad produkt, och detta innebär att den skyddade produktens egenskaper ändras, ska övervakningsorganen eller den behöriga myndigheten kunna genomföra särskilda kontroller för att försäkra sig om att egenskaperna hos den skyddade SGB-produkten inte har ändrats i alltför hög grad. |
| --- | --- |

29.

Parlamentet anser att i fall där en SGB-produkt används i en sammansatt färdiglagad produkt, och detta innebär att den skyddade produktens egenskaper ändras, ska övervakningsorganen eller den behöriga myndigheten kunna genomföra särskilda kontroller för att försäkra sig om att egenskaperna hos den skyddade SGB-produkten inte har ändrats i alltför hög grad.

| 30. | Europaparlamentet kräver större skydd för registrerade namn, särskilt i vissa förpacknings- och saluföringsled utanför produktionsområdet då det kan finnas risk för missbruk av dessa namn. Parlamentet kräver att de gemenskapsbestämmelser som förbjuder registrering av märken med en beteckning som liknar en redan registrerad SUB eller SGB ska tillämpas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver större skydd för registrerade namn, särskilt i vissa förpacknings- och saluföringsled utanför produktionsområdet då det kan finnas risk för missbruk av dessa namn. Parlamentet kräver att de gemenskapsbestämmelser som förbjuder registrering av märken med en beteckning som liknar en redan registrerad SUB eller SGB ska tillämpas.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att gemensamma bestämmelser utarbetas för tillverkare av produkter med geografiska beteckningar i syfte att fastställa villkoren för användning av sådana beteckningar, även i samband med deras användning i benämningen av bearbetade produkter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att gemensamma bestämmelser utarbetas för tillverkare av produkter med geografiska beteckningar i syfte att fastställa villkoren för användning av sådana beteckningar, även i samband med deras användning i benämningen av bearbetade produkter.

| 32. | Europaparlamentet ser positivt på att registreringen av geografiska beteckningar förenklas och handläggningstiden förkortas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ser positivt på att registreringen av geografiska beteckningar förenklas och handläggningstiden förkortas.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att skyddsnivån för geografiska beteckningar varierar i medlemsstaterna, och att det är önskvärt att lagstiftning och förfaranden inom detta område harmoniseras, särskilt med avseende på bestämmelserna om ett automatiskt skydd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att skyddsnivån för geografiska beteckningar varierar i medlemsstaterna, och att det är önskvärt att lagstiftning och förfaranden inom detta område harmoniseras, särskilt med avseende på bestämmelserna om ett automatiskt skydd.

| 34. | Europaparlamentet anser att det internationella skyddet för geografiska beteckningar bör förstärkas. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser, särskilt på det politiska planet, för att förbättra skyddet av geografiska beteckningar under förhandlingarna i Världshandelsorganisationen (både vad gäller en utökning av skyddet i artikel 23 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter till att gälla alla produkter och inrättandet av ett multilateralt register över geografiska beteckningar) men också inom förhandlingarna om anslutning av nya stater till Världshandelsorganisationen och pågående förhandlingar om bilaterala avtal. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det internationella skyddet för geografiska beteckningar bör förstärkas. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser, särskilt på det politiska planet, för att förbättra skyddet av geografiska beteckningar under förhandlingarna i Världshandelsorganisationen (både vad gäller en utökning av skyddet i artikel 23 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter till att gälla alla produkter och inrättandet av ett multilateralt register över geografiska beteckningar) men också inom förhandlingarna om anslutning av nya stater till Världshandelsorganisationen och pågående förhandlingar om bilaterala avtal.

| 35. | Europaparlamentet anser att såväl exportprodukter som andra produkter bör omfattas av detta internationella skydd från EU:s sida. Skyddet kan eventuellt skilja sig åt beroende på den faktiska risken för produktförfalskning. Således skulle produkter som i stor utsträckning riskerar att förfalskas och som exporteras kunna omfattas av internationellt skydd genom WTO, medan det för produkter med lägre förfalskningsrisk som marknadsförs lokalt skulle kunna föreslås ett förenklat förfarande, som skulle kunna gå ut på att det, när det erkänts av medlemsstaterna, ska meddelas kommissionen (jämförbart med nivån på det nuvarande tillfälliga skyddet) och åtnjuta gemenskapsrättsligt skydd. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att såväl exportprodukter som andra produkter bör omfattas av detta internationella skydd från EU:s sida. Skyddet kan eventuellt skilja sig åt beroende på den faktiska risken för produktförfalskning. Således skulle produkter som i stor utsträckning riskerar att förfalskas och som exporteras kunna omfattas av internationellt skydd genom WTO, medan det för produkter med lägre förfalskningsrisk som marknadsförs lokalt skulle kunna föreslås ett förenklat förfarande, som skulle kunna gå ut på att det, när det erkänts av medlemsstaterna, ska meddelas kommissionen (jämförbart med nivån på det nuvarande tillfälliga skyddet) och åtnjuta gemenskapsrättsligt skydd.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att vissa beteckningar systematiskt missbrukas i tredjeländer, vilket vilseleder konsumenterna och undergräver de genuina produkternas anseende. Parlamentet betonar vidare att det är ett mycket tidskrävande förfarande att säkerställa skydd av en beteckning i tredjeländer, något som är svårt att uppnå för enskilda producentgrupper. Eftersom varje land har sina särskilda system och förfaranden för skydd, uppmanar parlamentet kommissionen att spela en rådgivande roll samt tillhandahålla producentgrupper kunnande och rättsligt stöd när det gäller att sluta avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att vissa beteckningar systematiskt missbrukas i tredjeländer, vilket vilseleder konsumenterna och undergräver de genuina produkternas anseende. Parlamentet betonar vidare att det är ett mycket tidskrävande förfarande att säkerställa skydd av en beteckning i tredjeländer, något som är svårt att uppnå för enskilda producentgrupper. Eftersom varje land har sina särskilda system och förfaranden för skydd, uppmanar parlamentet kommissionen att spela en rådgivande roll samt tillhandahålla producentgrupper kunnande och rättsligt stöd när det gäller att sluta avtal med tredjeländer.

| 37. | Europaparlamentet anser att användningen av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska övervakas på europeisk och nationell nivå. För att förebygga missbruk av dessa beteckningar bör stränga sanktionsmöjligheter införas. Medlemsstaterna ska följaktligen vara skyldiga att automatiskt tillämpa sådana sanktioner när förfalskningar eller kopior av de skyddade beteckningarna uppdagas. Parlamentet föreslår i detta avseende att en särskild bestämmelse ska införas i artikel 13 i förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3). Parlamentet stöder förenklingen av ansökningsförfarandet för skyddade ursprungsbeteckningar, och att medlemsstaternas myndigheter ska följa strikta förfaranden när de kontrollerar att samtliga moment i tillverkningsförfarandet utförs i den aktuella geografiska regionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att användningen av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska övervakas på europeisk och nationell nivå. För att förebygga missbruk av dessa beteckningar bör stränga sanktionsmöjligheter införas. Medlemsstaterna ska följaktligen vara skyldiga att automatiskt tillämpa sådana sanktioner när förfalskningar eller kopior av de skyddade beteckningarna uppdagas. Parlamentet föreslår i detta avseende att en särskild bestämmelse ska införas i artikel 13 i förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3). Parlamentet stöder förenklingen av ansökningsförfarandet för skyddade ursprungsbeteckningar, och att medlemsstaternas myndigheter ska följa strikta förfaranden när de kontrollerar att samtliga moment i tillverkningsförfarandet utförs i den aktuella geografiska regionen.

| 38. | Europaparlamentet anser att marknadsövervakningen för att säkerställa att samtliga föreskrifter för SUB och SGB följs innebär en administrativ kostnad för medlemsstaterna, men att den samtidigt bidrar på ett betydande sätt till ett effektivare skydd. Parlamentet stöder inrättandet av en teknisk stödtjänst på EU-nivå, för kontroller som ska utföras av medlemsstaterna, så att det skydd som användningen av SUB och SGB ger tillämpas på ett så enhetligt sätt som möjligt i EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att marknadsövervakningen för att säkerställa att samtliga föreskrifter för SUB och SGB följs innebär en administrativ kostnad för medlemsstaterna, men att den samtidigt bidrar på ett betydande sätt till ett effektivare skydd. Parlamentet stöder inrättandet av en teknisk stödtjänst på EU-nivå, för kontroller som ska utföras av medlemsstaterna, så att det skydd som användningen av SUB och SGB ger tillämpas på ett så enhetligt sätt som möjligt i EU.

| 39. | Europaparlamentet anser att det behövs intensivare, gemenskapsfinansierade åtgärder för att informera om dessa system och förankra dem bland medborgarna såväl på den inre marknaden som i tredjeländer. Parlamentet anser också att det är motiverat att öka gemenskapens medfinansiering av EU-program för information om och främjande av EU-kvalitetsprodukter. Parlamentet vill att kommissionen fortsätter att främja begreppet geografiska beteckningar i tredjeländer, särskilt genom att öka det tekniska biståndet i samarbete med de geografiska beteckningarnas producentgrupper. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det behövs intensivare, gemenskapsfinansierade åtgärder för att informera om dessa system och förankra dem bland medborgarna såväl på den inre marknaden som i tredjeländer. Parlamentet anser också att det är motiverat att öka gemenskapens medfinansiering av EU-program för information om och främjande av EU-kvalitetsprodukter. Parlamentet vill att kommissionen fortsätter att främja begreppet geografiska beteckningar i tredjeländer, särskilt genom att öka det tekniska biståndet i samarbete med de geografiska beteckningarnas producentgrupper.

| 40. | Europaparlamentet rekommenderar att en europeisk myndighet för produktkvalitet inrättas. Den ska ha ett nära samarbete med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och med de enheter inom kommissionen som är ansvariga för livsmedelskvaliteten. Myndigheten ska även besluta med avseende på det ökande antalet ansökningar från tredjeländer om produkter med SUB, SGB och skyddad särart. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet rekommenderar att en europeisk myndighet för produktkvalitet inrättas. Den ska ha ett nära samarbete med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och med de enheter inom kommissionen som är ansvariga för livsmedelskvaliteten. Myndigheten ska även besluta med avseende på det ökande antalet ansökningar från tredjeländer om produkter med SUB, SGB och skyddad särart.

| 41. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (4) för konsumenternas valfrihet, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag om märkningsplikt även för animaliska produkter som mjölk, kött och ägg som kommer från djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (4) för konsumenternas valfrihet, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag om märkningsplikt även för animaliska produkter som mjölk, kött och ägg som kommer från djur som utfodrats med genetiskt modifierat foder.

| 42. | Europaparlamentet stöder bibehållandet och förenklingen av systemet för garanterade traditionella specialiteter (GTS). Parlamentet uttrycker dock sin besvikelse över att detta verktyg visat sig vara så ineffektivt. Hittills har bara några få GTS-produkter registrerats (20 specialiteter har registrerats och 30 ansökningar är under behandling). Parlamentet betonar att den andra av de förteckningar över GTS som avses i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (5) – den där användningen av produktens eller livsmedlets benämning inte är förbehållen producenterna – bör avskaffas eftersom den försvagar skyddet av GTS. Parlamentet påpekar att GTS-systemet fortfarande är ett relevant instrument för skyddet av recept och att det har en avsevärd utvecklingspotential förutsatt att vissa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder bibehållandet och förenklingen av systemet för garanterade traditionella specialiteter (GTS). Parlamentet uttrycker dock sin besvikelse över att detta verktyg visat sig vara så ineffektivt. Hittills har bara några få GTS-produkter registrerats (20 specialiteter har registrerats och 30 ansökningar är under behandling). Parlamentet betonar att den andra av de förteckningar över GTS som avses i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 509/2006 av den 20 mars 2006 om garanterade traditionella specialiteter av jordbruksprodukter och livsmedel (5) – den där användningen av produktens eller livsmedlets benämning inte är förbehållen producenterna – bör avskaffas eftersom den försvagar skyddet av GTS. Parlamentet påpekar att GTS-systemet fortfarande är ett relevant instrument för skyddet av recept och att det har en avsevärd utvecklingspotential förutsatt att vissa villkor uppfylls.

| 43. | Europaparlamentet anser att definitionen av ”traditionell produkt” som den formuleras i förordning (EG) nr 509/2006 är otillräcklig och menar att GTS-systemet kommer att bli mer attraktivt om de traditionella produkterna sammanlänkas med det land där traditionen i fråga förekommer eller om endast de producenter som upprätthåller traditionella metoder får använda beteckningen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att definitionen av ”traditionell produkt” som den formuleras i förordning (EG) nr 509/2006 är otillräcklig och menar att GTS-systemet kommer att bli mer attraktivt om de traditionella produkterna sammanlänkas med det land där traditionen i fråga förekommer eller om endast de producenter som upprätthåller traditionella metoder får använda beteckningen.

| 44. | Europaparlamentet tror att ekologiskt jordbruk är en av de viktigaste potentiella tillväxtfaktorerna för EU-jordbruket och att den trovärdighet som EU:s logotyp står för bör stärkas genom program som främjar verksamheten. Parlamentet noterar att gemenskapslagstiftningen på området visserligen är enhetlig, men att medlemsstaterna tillämpar certifieringsförfarandet på olika sätt i och med att vissa av dem överlåter de dyra kontrolluppdragen åt kontrollerande myndigheter eller åt statligt godkända kontrollorgan. Parlamentet konstaterar att certifieringen är dyr och att förfarandena skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet ser positivt på en harmonisering av lagstiftningen om gränsvärden för rester av förbjudna växtskyddsmedel i ekologiska jordbruksprodukter. Parlamentet stöder i princip förslaget om en EU-märkning för ekologiskt odlade produkter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet tror att ekologiskt jordbruk är en av de viktigaste potentiella tillväxtfaktorerna för EU-jordbruket och att den trovärdighet som EU:s logotyp står för bör stärkas genom program som främjar verksamheten. Parlamentet noterar att gemenskapslagstiftningen på området visserligen är enhetlig, men att medlemsstaterna tillämpar certifieringsförfarandet på olika sätt i och med att vissa av dem överlåter de dyra kontrolluppdragen åt kontrollerande myndigheter eller åt statligt godkända kontrollorgan. Parlamentet konstaterar att certifieringen är dyr och att förfarandena skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet ser positivt på en harmonisering av lagstiftningen om gränsvärden för rester av förbjudna växtskyddsmedel i ekologiska jordbruksprodukter. Parlamentet stöder i princip förslaget om en EU-märkning för ekologiskt odlade produkter.

| 45. | Europaparlamentet anser att organen och förfarandena för kontroll och certifiering av ekologisk produktion måste bli enhetligare för att skapa säkerhet och förtroende bland konsumenterna genom en ny EU-logotyp för ekologiskt jordbruk, som garanterar enhetliga produktions-, kontroll- och certifieringskriterier på EU-nivån och bidrar till att lösa problem och främja en inre marknad för ekologiska produkter i ännu högre grad. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att organen och förfarandena för kontroll och certifiering av ekologisk produktion måste bli enhetligare för att skapa säkerhet och förtroende bland konsumenterna genom en ny EU-logotyp för ekologiskt jordbruk, som garanterar enhetliga produktions-, kontroll- och certifieringskriterier på EU-nivån och bidrar till att lösa problem och främja en inre marknad för ekologiska produkter i ännu högre grad.

| 46. | Europaparlamentet bedömer att utvecklingen av en enhetlig marknad för ekologiska produkter i EU kan bromsas av att det dyker upp icke-ekologiska produkter märkta på ett sätt som antyder att de är ekologiska jordbruksprodukter. Parlamentet uttrycker därför sin oro över försöket att utvidga Ecolabel-märkningen till livsmedel som inte tillverkats enligt reglerna för ekologiskt jordbruk. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet bedömer att utvecklingen av en enhetlig marknad för ekologiska produkter i EU kan bromsas av att det dyker upp icke-ekologiska produkter märkta på ett sätt som antyder att de är ekologiska jordbruksprodukter. Parlamentet uttrycker därför sin oro över försöket att utvidga Ecolabel-märkningen till livsmedel som inte tillverkats enligt reglerna för ekologiskt jordbruk.

| 47. | Europaparlamentet förespråkar införandet av obligatorisk information om ursprungsland på färska och bearbetade ekologiska produkter som importerats från tredjeländer, oavsett om gemenskapens logotyp används för de ekologiska produkterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet förespråkar införandet av obligatorisk information om ursprungsland på färska och bearbetade ekologiska produkter som importerats från tredjeländer, oavsett om gemenskapens logotyp används för de ekologiska produkterna.

| 48. | Europaparlamentet anser att man för att få en mer välfungerande inre EU-marknad för ekologiska produkter bör beakta följande:






  — | Information om ursprungsland bör finnas på färska och bearbetade ekologiska produkter som importerats från tredjeländer, oavsett om de är märkta med EU:s logotyp. |
| --- | --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att man för att få en mer välfungerande inre EU-marknad för ekologiska produkter bör beakta följande:

—

Information om ursprungsland bör finnas på färska och bearbetade ekologiska produkter som importerats från tredjeländer, oavsett om de är märkta med EU:s logotyp.

| — | Den trovärdighet som EU:s logotyp står för bör stärkas genom ett program som främjar ekologiska produkter. |
| --- | --- |

—

Den trovärdighet som EU:s logotyp står för bör stärkas genom ett program som främjar ekologiska produkter.

| — | Högsta gränsvärden för rester av förbjudna växtskyddsmedel i ekologiska jordbruksprodukter bör införas. |
| --- | --- |

—

Högsta gränsvärden för rester av förbjudna växtskyddsmedel i ekologiska jordbruksprodukter bör införas.

| — | Frågan om dubbla certifieringar som de stora distributörerna ofta kräver bör undersökas, eftersom detta leder till brist på ekologiska produkter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Frågan om dubbla certifieringar som de stora distributörerna ofta kräver bör undersökas, eftersom detta leder till brist på ekologiska produkter på den inre marknaden.

| — | Det bör införas en märkning för icke-jordbruksprodukter, där ekologisk produktionsmetod anges, som skiljer sig från märkningen för ekologiska jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

—

Det bör införas en märkning för icke-jordbruksprodukter, där ekologisk produktionsmetod anges, som skiljer sig från märkningen för ekologiska jordbruksprodukter.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar att organ för traditionella och ekologiska produkter inrättas i medlemsstaterna. I varje medlemsstat behöver det finnas offentliga eller privata organ som erkänns av samtliga tillverkare och konsumenter, och som har till uppgift att övervaka ländernas tillverkning av ekologiska produkter och kvalitetsprodukter samt att verka för att öka efterfrågan på dessa. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar att organ för traditionella och ekologiska produkter inrättas i medlemsstaterna. I varje medlemsstat behöver det finnas offentliga eller privata organ som erkänns av samtliga tillverkare och konsumenter, och som har till uppgift att övervaka ländernas tillverkning av ekologiska produkter och kvalitetsprodukter samt att verka för att öka efterfrågan på dessa.

| 50. | Europaparlamentet inser att konsumenterna ställer allt större krav på livsmedels och livsmedelsprodukters kvalitet, inte bara när det gäller säkerhet, utan även när det gäller etiska aspekter såsom miljömässig hållbarhet, skydd av djurens välbefinnande och GMO-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa kriterier för kvalitetsinitiativ, såsom frivilliga märkningssystem för GMO-fria livsmedel, som kommer att ge konsumenterna en tydlig valmöjlighet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet inser att konsumenterna ställer allt större krav på livsmedels och livsmedelsprodukters kvalitet, inte bara när det gäller säkerhet, utan även när det gäller etiska aspekter såsom miljömässig hållbarhet, skydd av djurens välbefinnande och GMO-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa kriterier för kvalitetsinitiativ, såsom frivilliga märkningssystem för GMO-fria livsmedel, som kommer att ge konsumenterna en tydlig valmöjlighet.

| 51. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja miljövänliga produktionssystem och beklagar därför att det inte finns gemenskapsregler för integrerad produktion för att lyfta fram EU-producenternas insatser på detta område genom lämpliga informations- och marknadsföringskampanjer som inriktas på att sprida mervärdet av detta slags produktion. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja miljövänliga produktionssystem och beklagar därför att det inte finns gemenskapsregler för integrerad produktion för att lyfta fram EU-producenternas insatser på detta område genom lämpliga informations- och marknadsföringskampanjer som inriktas på att sprida mervärdet av detta slags produktion.

Certifieringssystem

| 52. | Europaparlamentet anser att det inte krävs EU-riktlinjer för harmonisering av normer. Parlamentet bedömer att det inte behövs ytterligare certifieringssystem för märkning av livsmedel på gemenskapsnivå, eftersom detta skulle urholka värdet av de befintliga systemen och vilseleda konsumenterna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det inte krävs EU-riktlinjer för harmonisering av normer. Parlamentet bedömer att det inte behövs ytterligare certifieringssystem för märkning av livsmedel på gemenskapsnivå, eftersom detta skulle urholka värdet av de befintliga systemen och vilseleda konsumenterna.

| 53. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av kvalitetsmärken, inklusive hanteringen av dem, inte får leda till ökad administration för producenterna. Parlamentet efterlyser i detta hänseende en initiativrätt för producenterna att använda dessa varumärken och att gemenskapsmyndigheternas ingripanden inskränks till skyddet av dessa varumärken för att säkerställa att producenterna får skälig ersättning för sina utgifter och att konsumenterna är skyddade mot förfalskningar eller andra former av bedrägerier. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av kvalitetsmärken, inklusive hanteringen av dem, inte får leda till ökad administration för producenterna. Parlamentet efterlyser i detta hänseende en initiativrätt för producenterna att använda dessa varumärken och att gemenskapsmyndigheternas ingripanden inskränks till skyddet av dessa varumärken för att säkerställa att producenterna får skälig ersättning för sina utgifter och att konsumenterna är skyddade mot förfalskningar eller andra former av bedrägerier.

| 54. | Europaparlamentet betonar att existerande system för kvalitetscertifiering, förutom att med hjälp av noggrann övervakning säkra att rättsliga bestämmelser följs, även bör säkerställa andra för livsmedelssäkerheten viktiga element, t.ex. spårbarheten. Parlamentet framhåller att certifieringssystem bör spegla samhällskrav, och att det därför behövs ett statligt stöd för de kostnader som uppkommer för jordbrukarna. Parlamentet uttalar sig för att främja en aktivare medverkan från producentorganisationernas sida, eftersom enskilda jordbrukare inte har något att sätta emot alltför långtgående certifieringsbestämmelser inom handeln. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att existerande system för kvalitetscertifiering, förutom att med hjälp av noggrann övervakning säkra att rättsliga bestämmelser följs, även bör säkerställa andra för livsmedelssäkerheten viktiga element, t.ex. spårbarheten. Parlamentet framhåller att certifieringssystem bör spegla samhällskrav, och att det därför behövs ett statligt stöd för de kostnader som uppkommer för jordbrukarna. Parlamentet uttalar sig för att främja en aktivare medverkan från producentorganisationernas sida, eftersom enskilda jordbrukare inte har något att sätta emot alltför långtgående certifieringsbestämmelser inom handeln.

| 55. | Europaparlamentet betonar att de privata certifieringssystemen i sin nuvarande utformning inte uppfyller målsättningen att hjälpa producenterna att informera konsumenterna om sina produkters egenskaper. Systemen håller i stället på att förvandlas till en ren kanal för marknadstillträde, byråkratin har ökat för jordbrukarna och många livsmedelsföretag i distributionsledet gör stora pengar på detta. Parlamentet anser att spridningen av dessa system inte får främjas eftersom de begränsar marknadstillträdet för en del av producentsektorn. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att de privata certifieringssystemen i sin nuvarande utformning inte uppfyller målsättningen att hjälpa producenterna att informera konsumenterna om sina produkters egenskaper. Systemen håller i stället på att förvandlas till en ren kanal för marknadstillträde, byråkratin har ökat för jordbrukarna och många livsmedelsföretag i distributionsledet gör stora pengar på detta. Parlamentet anser att spridningen av dessa system inte får främjas eftersom de begränsar marknadstillträdet för en del av producentsektorn.

| 56. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande mångfalden av privata certifieringssystem hindrar marknadstillträdet för en del av sektorn, och att dessa system inte bidrar till att förbättra informationen till konsumenterna om produkters egenskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja ömsesidigt erkännande av privata certifieringssystem i syfte att begränsa spridningen av sådana system och förhindra att kvalitetsprodukter utestängs från marknaden. Parlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta gemenskapsriktlinjer som omfattar aspekter som dessa system inte kan reglera, såsom särskilda termer och värdepåståenden, vilka bör fastställas genom objektiva skalor och bedömningskriterier. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att den nuvarande mångfalden av privata certifieringssystem hindrar marknadstillträdet för en del av sektorn, och att dessa system inte bidrar till att förbättra informationen till konsumenterna om produkters egenskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja ömsesidigt erkännande av privata certifieringssystem i syfte att begränsa spridningen av sådana system och förhindra att kvalitetsprodukter utestängs från marknaden. Parlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta gemenskapsriktlinjer som omfattar aspekter som dessa system inte kan reglera, såsom särskilda termer och värdepåståenden, vilka bör fastställas genom objektiva skalor och bedömningskriterier.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att regionala produkter har stor betydelse för lokala ekonomier och samhällen, och därför bör man motsätta sig alla förslag till begränsning av antalet registrerade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att regionala produkter har stor betydelse för lokala ekonomier och samhällen, och därför bör man motsätta sig alla förslag till begränsning av antalet registrerade geografiska beteckningar.

| 58. | Europaparlamentet anser att det inte bör utarbetas nya initiativ för främjande av traditionella produkter eftersom detta skulle kunna leda till en urholkning av GTS-systemet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att det inte bör utarbetas nya initiativ för främjande av traditionella produkter eftersom detta skulle kunna leda till en urholkning av GTS-systemet.

| 59. | Europaparlamentet önskar ett starkare samarbete med Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och ett så utbrett genomförande som möjligt av alternativa system. Hit hör exempelvis HACCP (principerna om riskanalys och kritiska styrpunkter). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet önskar ett starkare samarbete med Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och ett så utbrett genomförande som möjligt av alternativa system. Hit hör exempelvis HACCP (principerna om riskanalys och kritiska styrpunkter).

| 60. | Beträffande den internationella dimensionen påpekar Europaparlamentet att Europeiska unionen i viss mån har sämre konkurrensförmåga än sina viktigaste handelspartner. Parlamentet uttrycker sin oro över det tryck tillväxtländernas produkter utövar. De är inte underkastade samma säkerhets- och kvalitetskrav som de europeiska, och tillsynen är ofta bristfällig. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att införa principen ”villkorligt marknadstillträde”, som parlamentet har förordat i ett antal resolutioner. |
| --- | --- |

60.

Beträffande den internationella dimensionen påpekar Europaparlamentet att Europeiska unionen i viss mån har sämre konkurrensförmåga än sina viktigaste handelspartner. Parlamentet uttrycker sin oro över det tryck tillväxtländernas produkter utövar. De är inte underkastade samma säkerhets- och kvalitetskrav som de europeiska, och tillsynen är ofta bristfällig. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att införa principen ”villkorligt marknadstillträde”, som parlamentet har förordat i ett antal resolutioner.

| 61. | Europaparlamentet kräver fler bilaterala avtal med nyckelmarknader samt avtal om bekämpande av förfalskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att lösa problemen med det internationella varumärkesskyddet och med problemen kring SGB, SUB och GTS. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet kräver fler bilaterala avtal med nyckelmarknader samt avtal om bekämpande av förfalskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att lösa problemen med det internationella varumärkesskyddet och med problemen kring SGB, SUB och GTS.

Övriga aspekter

| 62. | Europaparlamentet anser att det behövs mer information om den europeiska politikens positiva roll för att garantera livsmedelskvaliteten och livsmedelssäkerheten. Parlamentet beklagar att unionsmedborgarna saknar en lättillgänglig och uttömmande informationskanal om Europeiska unionens insatser på området. Parlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att informera om och främja kvalitets- och livsmedelssäkerhetsnormer för EU-produkter. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att det behövs mer information om den europeiska politikens positiva roll för att garantera livsmedelskvaliteten och livsmedelssäkerheten. Parlamentet beklagar att unionsmedborgarna saknar en lättillgänglig och uttömmande informationskanal om Europeiska unionens insatser på området. Parlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att informera om och främja kvalitets- och livsmedelssäkerhetsnormer för EU-produkter.

| 63. | Europaparlamentet framhåller att EU-medel här kan spela en viktig roll. Gemenskapen medfinansierar till 75 procent konvergensländernas kvalitetsförbättringsprogram. Parlamentet påpekar att den världsomfattande finanskrisen har stramat åt lånevillkoren för mindre tillverkare, vilket gör det betydligt svårare för dem att få tillgång till medfinansiering. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att EU-medel här kan spela en viktig roll. Gemenskapen medfinansierar till 75 procent konvergensländernas kvalitetsförbättringsprogram. Parlamentet påpekar att den världsomfattande finanskrisen har stramat åt lånevillkoren för mindre tillverkare, vilket gör det betydligt svårare för dem att få tillgång till medfinansiering.

| 64. | Europaparlamentet anser att anordnandet av lantbruksmarknader, där säsongsprodukter från trakten säljs direkt av jordbruksföretagen, bör uppmuntras eftersom dessa marknader säkerställer rättvisa priser för kvalitetsprodukter, stärker kopplingen mellan produkten och området och lär konsumenterna att göra medvetna val från kvalitetssynpunkt. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör främja inrättandet av försäljningslokaler där producenter kan erbjuda sina produkter direkt till konsumenterna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att anordnandet av lantbruksmarknader, där säsongsprodukter från trakten säljs direkt av jordbruksföretagen, bör uppmuntras eftersom dessa marknader säkerställer rättvisa priser för kvalitetsprodukter, stärker kopplingen mellan produkten och området och lär konsumenterna att göra medvetna val från kvalitetssynpunkt. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör främja inrättandet av försäljningslokaler där producenter kan erbjuda sina produkter direkt till konsumenterna.

| 65. | Europaparlamentet kräver att program för säljfrämjande åtgärder inrättas för lokala marknader i syfte att stödja lokala och regionala bearbetnings- och marknadsföringsinitiativ. Parlamentet anser att detta till exempel kan ske via producentkooperativ som ökar mervärdet på landsbygden och som genom att undvika långa transportvägar utgör ett bra exempel på hur klimatförändringen kan motverkas. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet kräver att program för säljfrämjande åtgärder inrättas för lokala marknader i syfte att stödja lokala och regionala bearbetnings- och marknadsföringsinitiativ. Parlamentet anser att detta till exempel kan ske via producentkooperativ som ökar mervärdet på landsbygden och som genom att undvika långa transportvägar utgör ett bra exempel på hur klimatförändringen kan motverkas.

*

* *

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 328, 26.10.1998, s. 232.

(2)  Kommissionsdokument 625/02.

(3)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(4)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(5)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/43

---

Tirsdag 10 mars 2009Rapport om konkurrenspolitiken 2006 och 2007

P6_TA(2009)0099

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (2008/2243(INI))

2010/C 87 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rapporter om konkurrenspolitiken 2006 av den 25 juni 2007 (KOM(2007)0358) och om konkurrenspolitiken 2007 av den 16 juni 2008 (KOM(2008)0368),

med beaktande av kommissionens handlingsplan för statligt stöd av den 7 juni 2005 om mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005-2009 (KOM(2005)0107),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 februari 2006 om reformen av det statliga stödet 2005–2009 (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (3),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i EG-fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn (4) (gruppundantagsförordning för motorfordon),

med beaktande av riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (5),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1627/2006 av den 24 oktober 2006 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 med avseende på standardformulären för anmälan av stöd (6),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (7),

med beaktande av gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (8),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 27 april 2006 om den sektoriella aspekten av handlingsplanen för statligt stöd: Stöd till innovation (9),

med beaktade av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (10),

med beaktande av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (11),

med beaktande av tillkännagivande från kommissionen om förlängning av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (12),

med beaktande av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (13),

med beaktande av meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (14),

med beaktande av kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (15),

med beaktande av sin skriftliga förklaring av den 19 februari 2008 om utredning av och åtgärder mot det maktmissbruk som stormarknader med verksamhet i Europeiska unionen utövar (16),

med beaktande av kommissionens branschutredningar om energisektorn och om banktjänster till privatpersoner och mindre företag,

med beaktande av kommissionens riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning (EG) nr 1/2003 (17),

med beaktande av kommissionens tillkännagivande om immunitet mot böter och nedsättning av böter i kartellärenden (18),

med beaktande av kommissionen vitbok av den 2 april 2008 om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler (KOM(2008)0165),

med beaktande av vitboken om idrott av den 11 juli 2007 (KOM(2007)0391),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0011/2009), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet välkomnar publiceringen av kommissionens rapporter om konkurrensenpolitiken 2006 och 2007. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar publiceringen av kommissionens rapporter om konkurrensenpolitiken 2006 och 2007.

| 2. | Europaparlamentet fortsätter att stödja en mer aktiv roll för parlamentet, genom införandet av medbeslutandeförfarandet, vid utveckling av konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fortsätter att stödja en mer aktiv roll för parlamentet, genom införandet av medbeslutandeförfarandet, vid utveckling av konkurrenspolitiken.

| 3. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen i dess effektiva motstånd mot olagliga karteller som bedriver allvarligt konkurrensbegränsande verksamhet, och de rekordhöga böter som utdömts för lagbrytarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen i dess effektiva motstånd mot olagliga karteller som bedriver allvarligt konkurrensbegränsande verksamhet, och de rekordhöga böter som utdömts för lagbrytarna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att, med hänsyn till kommissionens översyn av hur förordning (EG) nr 1/2003 (19) fungerar, inkludera principerna för böter i den förordningen och ytterligare förbättra och specificera dessa principer så att de överensstämmer med kraven för allmänna rättsprinciper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att, med hänsyn till kommissionens översyn av hur förordning (EG) nr 1/2003 (19) fungerar, inkludera principerna för böter i den förordningen och ytterligare förbättra och specificera dessa principer så att de överensstämmer med kraven för allmänna rättsprinciper.

| 5. | Europaparlamentet stöder användningen av kommissionens reviderade meddelande om och dess förfaranden för förmånlig behandling, för att uppmuntra till överlämnande av information om den allvarligt konkurrensbegränsande verksamhet som olagliga karteller bedriver. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stöder användningen av kommissionens reviderade meddelande om och dess förfaranden för förmånlig behandling, för att uppmuntra till överlämnande av information om den allvarligt konkurrensbegränsande verksamhet som olagliga karteller bedriver.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar publiceringen av vitboken om skadeståndstalan för brott mot EG:s antitrustbestämmelser, men framhåller att reformerna måste genomföras på ett sådant sätt att de negativa effekterna av det amerikanska systemet inte upprepas i EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar publiceringen av vitboken om skadeståndstalan för brott mot EG:s antitrustbestämmelser, men framhåller att reformerna måste genomföras på ett sådant sätt att de negativa effekterna av det amerikanska systemet inte upprepas i EU.

| 7. | Europaparlamentet begär att kommissionen i sina kommande rapporter informerar bättre om vilken roll som kommissionens kontaktperson för konsumentfrågor ska spela och hur djupt denne bör involveras i konkurrensfall. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att kommissionen i sina kommande rapporter informerar bättre om vilken roll som kommissionens kontaktperson för konsumentfrågor ska spela och hur djupt denne bör involveras i konkurrensfall.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sitt engagemang för förebyggande av stora företags missbruk av dominerande ställning på marknaden, och uppmanar kommissionen att göra en analys av hur det ojämlika förhållandet mellan leverantörer, dvs. livsmedelsproducenter, och återförsäljare påverkar konkurrensen, med tanke på eventuellt missbruk av dominerande ställning. Parlamentet ser fram mot rapporten från kommissionens köpkraftsarbetsgrupp. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sitt engagemang för förebyggande av stora företags missbruk av dominerande ställning på marknaden, och uppmanar kommissionen att göra en analys av hur det ojämlika förhållandet mellan leverantörer, dvs. livsmedelsproducenter, och återförsäljare påverkar konkurrensen, med tanke på eventuellt missbruk av dominerande ställning. Parlamentet ser fram mot rapporten från kommissionens köpkraftsarbetsgrupp.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en kartläggning av hur oegentliga metoder, som kan hindra små företag från att lämna anbud, används inom tjänstesektorn. Parlamentet noterar problemet att egenföretagare och frilansare ibland nekas möjlighet att utnyttja standardtariffer i fall då de är nästan helt ekonomiskt beroende av en eller några få stora beställare, och uppmanar kommissionen att undersöka hur dessa skulle kunna organisera sig, förhandla och sluta kollektivavtal på ett sätt som är kompatibelt med principerna i konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en kartläggning av hur oegentliga metoder, som kan hindra små företag från att lämna anbud, används inom tjänstesektorn. Parlamentet noterar problemet att egenföretagare och frilansare ibland nekas möjlighet att utnyttja standardtariffer i fall då de är nästan helt ekonomiskt beroende av en eller några få stora beställare, och uppmanar kommissionen att undersöka hur dessa skulle kunna organisera sig, förhandla och sluta kollektivavtal på ett sätt som är kompatibelt med principerna i konkurrenslagstiftningen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina interna rutiner för att välja ämnen för branschutredningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina interna rutiner för att välja ämnen för branschutredningar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en branschutredning rörande reklam på Internet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en branschutredning rörande reklam på Internet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka eventuella nationella skillnader i tillämpningen av bestämmelserna om offentlig upphandling och eventuella konkurrensstörningar som kan uppstå på grund av detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka eventuella nationella skillnader i tillämpningen av bestämmelserna om offentlig upphandling och eventuella konkurrensstörningar som kan uppstå på grund av detta.

| 13. | Europaparlamentet noterar att kommissionen rapporterar en rekordstor verksamhet inom följande tre områden: Böter för kartellbildning, antal företagssammanslagningar som anmälts till kommissionen samt antal fall av statligt stöd som anmälts till kommissionen. Därför uppmanas kommissionen att snarast göra en översyn av personalresurserna så att generaldirektoratet för konkurrens garanteras en tillräcklig personalstyrka som kan hantera den ökande arbetsbördan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att kommissionen rapporterar en rekordstor verksamhet inom följande tre områden: Böter för kartellbildning, antal företagssammanslagningar som anmälts till kommissionen samt antal fall av statligt stöd som anmälts till kommissionen. Därför uppmanas kommissionen att snarast göra en översyn av personalresurserna så att generaldirektoratet för konkurrens garanteras en tillräcklig personalstyrka som kan hantera den ökande arbetsbördan.

| 14. | Europaparlamentet understryker att tillämpningen av konkurrensbestämmelserna på sammanslagningar och förvärv måste utvärderas med utgångspunkt från hela den inre marknaden, och inte bara delar av den. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att tillämpningen av konkurrensbestämmelserna på sammanslagningar och förvärv måste utvärderas med utgångspunkt från hela den inre marknaden, och inte bara delar av den.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar uppgifterna i kommissionens rapporter om konkurrenspolitiken för 2006 och 2007 om hur omstruktureringen av enheten för koncentrationskontroll i generaldirektoratet för konkurrens, med sektorsindelning, fördjupade ekonomiska analyser och expertgranskning, har förbättrat effektiviteten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar uppgifterna i kommissionens rapporter om konkurrenspolitiken för 2006 och 2007 om hur omstruktureringen av enheten för koncentrationskontroll i generaldirektoratet för konkurrens, med sektorsindelning, fördjupade ekonomiska analyser och expertgranskning, har förbättrat effektiviteten.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den annonserade översynen av koncentrationsförordningen (20). Parlamentet påminner om sin åsikt att de nuvarande bestämmelserna är otillräckliga med tanke på de alltmer integrerade och komplexa EU-marknaderna, och att en översyn bör göras med syftet att finna ett konsekvent sätt att arbeta med utvärdering av jämförbara sammanslagningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den annonserade översynen av koncentrationsförordningen (20). Parlamentet påminner om sin åsikt att de nuvarande bestämmelserna är otillräckliga med tanke på de alltmer integrerade och komplexa EU-marknaderna, och att en översyn bör göras med syftet att finna ett konsekvent sätt att arbeta med utvärdering av jämförbara sammanslagningar.

| 17. | Europaparlamentet noterar rekordnivån av anmälningar om statligt stöd och välkomnar den allmänna gruppundantagsförordningen som täcker små och medelstora företag, stöd till FoU till förmån för små och medelstora företag, sysselsättningsstöd, utbildningsstöd och regionalstöd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar rekordnivån av anmälningar om statligt stöd och välkomnar den allmänna gruppundantagsförordningen som täcker små och medelstora företag, stöd till FoU till förmån för små och medelstora företag, sysselsättningsstöd, utbildningsstöd och regionalstöd.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar särskilt möjligheten att ge stöd till arbetsgivare för deras anställdas kostnader för vård av barn och föräldrar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar särskilt möjligheten att ge stöd till arbetsgivare för deras anställdas kostnader för vård av barn och föräldrar.

| 19. | Europaparlamentet känner oro för den ökande marknadskoncentrationen och de allt fler intressekonflikterna inom banksektorn. Parlamentet varnar för de eventuella globala systemrisker som intressekonflikter och koncentration kan orsaka. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet känner oro för den ökande marknadskoncentrationen och de allt fler intressekonflikterna inom banksektorn. Parlamentet varnar för de eventuella globala systemrisker som intressekonflikter och koncentration kan orsaka.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar en översyn av resultattavlan för statligt stöd, men uppmanar kommissionen att analysera det statliga stödets effektivitet och insisterar på att en översyn av resultattavlan ska leda till en identifiering av de medlemsstater som har underlåtit att på ett adekvat sätt arbeta för att kräva tillbaka olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar en översyn av resultattavlan för statligt stöd, men uppmanar kommissionen att analysera det statliga stödets effektivitet och insisterar på att en översyn av resultattavlan ska leda till en identifiering av de medlemsstater som har underlåtit att på ett adekvat sätt arbeta för att kräva tillbaka olagligt statligt stöd.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar publiceringen av gemenskapens reviderade riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, som garanterar att medlemsstaterna får stödja framställningen av förnybar energi och energieffektiv kraftvärme genom verksamhetsstöd som täcker hela skillnaden mellan produktionskostnaden och marknadspriset. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar publiceringen av gemenskapens reviderade riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, som garanterar att medlemsstaterna får stödja framställningen av förnybar energi och energieffektiv kraftvärme genom verksamhetsstöd som täcker hela skillnaden mellan produktionskostnaden och marknadspriset.

| 22. | Europaparlamentet förnyar sitt krav på ytterligare framsteg både när det gäller att klargöra gällande konkurrensbestämmelser och den praktiska tillämpningen av dem på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med tanke på att det fortfarande finns betydande skillnader när det gäller hur medlemsstaterna bedriver politik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förnyar sitt krav på ytterligare framsteg både när det gäller att klargöra gällande konkurrensbestämmelser och den praktiska tillämpningen av dem på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med tanke på att det fortfarande finns betydande skillnader när det gäller hur medlemsstaterna bedriver politik.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att energikonsumenterna i Europeiska unionen fortsätter att lida av oproportionella prisökningar och en snedvriden energimarknad, som genom kommissionens sektorsundersökning visade sig fungera otillfredsställande. Parlamentet framhåller på nytt hur viktigt det är med en fullbordad och väl fungerande inre energimarknad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att energikonsumenterna i Europeiska unionen fortsätter att lida av oproportionella prisökningar och en snedvriden energimarknad, som genom kommissionens sektorsundersökning visade sig fungera otillfredsställande. Parlamentet framhåller på nytt hur viktigt det är med en fullbordad och väl fungerande inre energimarknad.

| 24. | Europaparlamentet stöder kommissionen i dess ansträngningar att ytterligare utveckla EU-gas- och energimarknaderna, vilka kännetecknas av en åtskillnad mellan å ena sidan överföringsnäten och å andra sidan produktion och leveranser (”unbundling”). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder kommissionen i dess ansträngningar att ytterligare utveckla EU-gas- och energimarknaderna, vilka kännetecknas av en åtskillnad mellan å ena sidan överföringsnäten och å andra sidan produktion och leveranser (”unbundling”).

| 25. | Europaparlamentet uttrycker oro för bristen på transparens vid bränsleprisbildningen på marknaderna i EU. Kommissionen uppmanas att se till att konkurrensbeteendet på dessa marknader bevakas ordentligt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker oro för bristen på transparens vid bränsleprisbildningen på marknaderna i EU. Kommissionen uppmanas att se till att konkurrensbeteendet på dessa marknader bevakas ordentligt.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser mekanismer som kan garantera att systemet för handel med utsläppsrätter inte orsakar konkurrensstörningar, varken internt eller när det gäller externa konkurrenter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser mekanismer som kan garantera att systemet för handel med utsläppsrätter inte orsakar konkurrensstörningar, varken internt eller när det gäller externa konkurrenter.

| 27. | Europaparlamentet noterar att rådet så tidigt som den 9 oktober 2007 uppmanade kommissionen att överväga att rationalisera förfarandena och fokusera på hur undersökningar avseende statligt stöd skulle kunna hanteras snabbt under kritiska omständigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar att rådet så tidigt som den 9 oktober 2007 uppmanade kommissionen att överväga att rationalisera förfarandena och fokusera på hur undersökningar avseende statligt stöd skulle kunna hanteras snabbt under kritiska omständigheter.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens snabba svar och klargörande avseende hanteringen av den finansiella och ekonomiska krisen och utnyttjandet av statligt stöd. Parlamentet noterar att det statliga stödet ökar och välkomnar de detaljerade riktlinjer som syftar till bättre målinriktat statligt stöd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens snabba svar och klargörande avseende hanteringen av den finansiella och ekonomiska krisen och utnyttjandet av statligt stöd. Parlamentet noterar att det statliga stödet ökar och välkomnar de detaljerade riktlinjer som syftar till bättre målinriktat statligt stöd.

| 29. | Europaparlamentet erkänner att artikel 87.3 b i EG-fördraget är tillämplig på de omständigheter som medlemsstaternas ekonomier för närvarande befinner sig i p.g.a. turbulensen på finansmarknaderna. Dock är det nödvändigt att kommissionen noggrant fortsätter att bevaka de finansiella räddningspaketen, så att räddningsåtgärderna ligger i linje med principerna för sund konkurrens. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erkänner att artikel 87.3 b i EG-fördraget är tillämplig på de omständigheter som medlemsstaternas ekonomier för närvarande befinner sig i p.g.a. turbulensen på finansmarknaderna. Dock är det nödvändigt att kommissionen noggrant fortsätter att bevaka de finansiella räddningspaketen, så att räddningsåtgärderna ligger i linje med principerna för sund konkurrens.

| 30. | Europaparlamentet varnar för att konkurrensbestämmelserna kan komma att upphävas i praktiken, och framhåller hur viktigt det är att detaljgranska räddningsoperationerna och se till att de stämmer överens med EG-fördragets bestämmelser. Parlamentet begär att kommissionen i sin nästa rapport om konkurrenspolitiken ger en detaljerad efterhandsrapportering till Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet varnar för att konkurrensbestämmelserna kan komma att upphävas i praktiken, och framhåller hur viktigt det är att detaljgranska räddningsoperationerna och se till att de stämmer överens med EG-fördragets bestämmelser. Parlamentet begär att kommissionen i sin nästa rapport om konkurrenspolitiken ger en detaljerad efterhandsrapportering till Europaparlamentet och medlemsstaternas parlament om tillämpningen av konkurrensbestämmelserna i varje enskilt fall.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker oro beträffande den pågående nedgången i ekonomisk aktivitet i Europeiska unionen, vilken förutspås fortsätta en tid under 2009. Parlamentet anser att det är lämpligt att inom ramen för konkurrensbestämmelserna utnyttja lämpliga mekanismer, såsom omstruktureringsstöd eller fonden för justering för globaliseringseffekter, för att bekämpa effekterna av kreditkrisen på tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker oro beträffande den pågående nedgången i ekonomisk aktivitet i Europeiska unionen, vilken förutspås fortsätta en tid under 2009. Parlamentet anser att det är lämpligt att inom ramen för konkurrensbestämmelserna utnyttja lämpliga mekanismer, såsom omstruktureringsstöd eller fonden för justering för globaliseringseffekter, för att bekämpa effekterna av kreditkrisen på tillväxt och sysselsättning.

| 32. | Europaparlamentet manar kommissionen att inse behovet av att införa mekanismer som minimerar konkurrensstörningar och eventuellt missbruk av den förmånliga situation som mottagare av statliga garantier befinner sig i. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet manar kommissionen att inse behovet av att införa mekanismer som minimerar konkurrensstörningar och eventuellt missbruk av den förmånliga situation som mottagare av statliga garantier befinner sig i.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att ställa uppförandekrav på finansinstitutioner som mottar statligt stöd för att se till att sådana institutioner inte ägnar sig åt aggressiv expansion, mot bakgrund av att den statliga garantin är till nackdel för deras konkurrenter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att ställa uppförandekrav på finansinstitutioner som mottar statligt stöd för att se till att sådana institutioner inte ägnar sig åt aggressiv expansion, mot bakgrund av att den statliga garantin är till nackdel för deras konkurrenter.

| 34. | Europaparlamentet är nöjt med att skillnaderna mellan nybilspriserna i EU har minskat väsentligt, vilket har skett sedan gruppundantagsförordningen för motorfordon infördes, och ser fram mot kommissionens utvärdering av denna förordnings effektivitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är nöjt med att skillnaderna mellan nybilspriserna i EU har minskat väsentligt, vilket har skett sedan gruppundantagsförordningen för motorfordon infördes, och ser fram mot kommissionens utvärdering av denna förordnings effektivitet.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att minska roamingavgifterna. Dock noteras att priserna förblir på en nivå strax under den lagfästa prisnivån. Parlamentet uppmanar till åtgärder för att gynna priskonkurrensen i stället för lagstiftning om konsumentpriser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att minska roamingavgifterna. Dock noteras att priserna förblir på en nivå strax under den lagfästa prisnivån. Parlamentet uppmanar till åtgärder för att gynna priskonkurrensen i stället för lagstiftning om konsumentpriser.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar bidraget från kommissionens generaldirektorat för konkurrens till vitboken om idrott, vilken bl.a. uppmärksammar den etablerade rättspraxisen hos Europeiska gemenskapernas domstol samt kommissionens beslutspraxis när det gäller tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget i idrottssammanhang. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar bidraget från kommissionens generaldirektorat för konkurrens till vitboken om idrott, vilken bl.a. uppmärksammar den etablerade rättspraxisen hos Europeiska gemenskapernas domstol samt kommissionens beslutspraxis när det gäller tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget i idrottssammanhang.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta större hänsyn till den internationella dimensionen av sin politik när det gäller Europeiska unionens konkurrenskraft på global nivå samt att vid handelsförhandlingar kräva respekt för och tillämpning av principen om ömsesidighet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta större hänsyn till den internationella dimensionen av sin politik när det gäller Europeiska unionens konkurrenskraft på global nivå samt att vid handelsförhandlingar kräva respekt för och tillämpning av principen om ömsesidighet.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att konkurrenspolitiken tas upp på ett adekvat sätt inom ramen för förhandlingarna om bilaterala handelsavtal. Parlamentet uppmanar generaldirektoratet för konkurrens att engagera sig aktivt i dessa förhandlingar för att få till stånd ömsesidigt erkännande av konkurrenspraxis, särskilt vad gäller statligt stöd, offentlig upphandling, tjänster, investeringar och handelslättnader. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att konkurrenspolitiken tas upp på ett adekvat sätt inom ramen för förhandlingarna om bilaterala handelsavtal. Parlamentet uppmanar generaldirektoratet för konkurrens att engagera sig aktivt i dessa förhandlingar för att få till stånd ömsesidigt erkännande av konkurrenspraxis, särskilt vad gäller statligt stöd, offentlig upphandling, tjänster, investeringar och handelslättnader.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över hur dess deltagande i Internationella konkurrensnätverket och Europeiska konkurrensdagen är strukturerat, så att allmänheten i större utsträckning och på ett bättre sätt blir informerad om konkurrenspolitikens avgörande betydelse för att underbygga ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över hur dess deltagande i Internationella konkurrensnätverket och Europeiska konkurrensdagen är strukturerat, så att allmänheten i större utsträckning och på ett bättre sätt blir informerad om konkurrenspolitikens avgörande betydelse för att underbygga ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 97.

(2)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

(3)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

(5)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

(6)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 10.

(7)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 29.

(8)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

(9)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 263.

(10)  EUT C 82, 1.4.2008, s. 1.

(11)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

(12)  EUT C 173, 8.7.2008, s. 3.

(13)  EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

(14)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

(15)  EUT L 318, 17.11.2006, s. 17.

(16)  Antagna texter, P6_TA(2008)0054.

(17)  EUT C 210, 1.9.2006, s. 2.

(18)  EUT C 298, 8.12.2006, s. 17.

(19)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

(20)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/48

---

Tirsdag 10 mars 2009”Small Business Act” för Europa

P6_TA(2009)0100

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om en ”Small Business Act” för Europa (2008/2237(INI))

2010/C 87 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008 med titeln ”Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa” (KOM(2008)0394) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om konsekvensanalysen (SEK(2008)2102),

med beaktande av sina resolutioner av den 30 november 2006 om ”Dags att lägga in en högre växel – ett nytt partnerskap för tillväxt och sysselsättning” (1) och av den 19 januari 2006 om genomförandet av den Europeiska stadgan för småföretag (2),

med beaktande av slutsatserna från konkurrenskraftsrådets 2 715:e möte, av den 13 mars 2006, om tillväxt- och sysselsättningspolitik för små och medelstora företag samt av slutsatserna från konkurrenskraftsrådets 2 891:a möte, av den 1 och 2 december 2008,

med beaktande av regionkommitténs yttrande av den 12 februari 2009,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 januari 2009,

med beaktande av urvalet av goda exempel 2008 på grundval av Europeiska stadgan för småföretag,

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 25 juni 2008”European code of best practices facilitating access by SMEs to public procurement contracts” (SEK(2008)2193),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2007 med titeln ”Små, rena och konkurrenskraftiga – Ett program för att hjälpa små och medelstora företag att följa miljölagstiftningen” (KOM(2007)0379),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik (KOM(2008)0397),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om en europeisk strategi för industriell äganderätt (KOM(2008)0465),

med beaktande av yttrandena från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor av den 10 juli 2008 om minskning av administrativa bördor inom det prioriterade området bolagsrätt och av den 22 oktober 2008 över reformen av bestämmelserna om fakturering och e-fakturering i direktiv 2006/112/EG (momsdirektivet),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0074/2009), och av följande skäl:

| A. | Det finns 23 miljoner små och medelstora företag i EU. De utgör ca 99 procent av alla företag och står för 100 miljoner arbetstillfällen. Dessa företag spelar en avgörande roll för den ekonomiska tillväxten, den sociala sammanhållningen och uppkomsten av nya arbetstillfällen. Dessutom är de en viktig källa till innovation och en förutsättning för att sysselsättningen ska kunna upprätthållas och öka. |
| --- | --- |

A.

Det finns 23 miljoner små och medelstora företag i EU. De utgör ca 99 procent av alla företag och står för 100 miljoner arbetstillfällen. Dessa företag spelar en avgörande roll för den ekonomiska tillväxten, den sociala sammanhållningen och uppkomsten av nya arbetstillfällen. Dessutom är de en viktig källa till innovation och en förutsättning för att sysselsättningen ska kunna upprätthållas och öka.

| B. | Små och medelstora företag måste stå i fokus för all gemenskapspolitik, så att de kan utvecklas och anpassa sig till globaliseringens krav, delta i kunskapstriangeln och anpassa sig till miljö- och energiutmaningar. |
| --- | --- |

B.

Små och medelstora företag måste stå i fokus för all gemenskapspolitik, så att de kan utvecklas och anpassa sig till globaliseringens krav, delta i kunskapstriangeln och anpassa sig till miljö- och energiutmaningar.

| C. | Trots tidigare EU-initiativ har det bara skett få eller knappt märkbara förbättringar av företagsklimatet för små och medelstora företag sedan år 2000. |
| --- | --- |

C.

Trots tidigare EU-initiativ har det bara skett få eller knappt märkbara förbättringar av företagsklimatet för små och medelstora företag sedan år 2000.

| D. | En överväldigande majoritet av de små och medelstora företagen är mikroföretag, hantverksföretag, familjeföretag och kooperativ där entreprenörsanda uppstår naturligt, varför de har en stor betydelse när det gäller att stärka den sociala integrationen och egenföretagandet. |
| --- | --- |

D.

En överväldigande majoritet av de små och medelstora företagen är mikroföretag, hantverksföretag, familjeföretag och kooperativ där entreprenörsanda uppstår naturligt, varför de har en stor betydelse när det gäller att stärka den sociala integrationen och egenföretagandet.

| E. | De små och medelstora företagen får inte tillräckligt stöd för att kunna försvara sig mot otillbörliga affärsmetoder över gränserna, till exempel när företag som ger ut företagskataloger vilseleder andra företag. |
| --- | --- |

E.

De små och medelstora företagen får inte tillräckligt stöd för att kunna försvara sig mot otillbörliga affärsmetoder över gränserna, till exempel när företag som ger ut företagskataloger vilseleder andra företag.

| F. | Trots sina olikheter står många av Europas små och medelstora företag inför samma utmaningar när det gäller att utnyttja hela sin potential på områden som relativt sett högre kostnader för administration och efterlevnad av bestämmelser än för större företag, tillgång till finansiering och marknader, innovation och miljö. |
| --- | --- |

F.

Trots sina olikheter står många av Europas små och medelstora företag inför samma utmaningar när det gäller att utnyttja hela sin potential på områden som relativt sett högre kostnader för administration och efterlevnad av bestämmelser än för större företag, tillgång till finansiering och marknader, innovation och miljö.

| G. | Som ett centralt led i att skapa ett positivt klimat för små och medelstora företag måste uppfattningen om företagarnas roll och risktagande förändras. Företagaranda och sammanhängande riskvilja bör ses som något positivt bland politiska ledare och medier och stödjas av myndigheterna. |
| --- | --- |

G.

Som ett centralt led i att skapa ett positivt klimat för små och medelstora företag måste uppfattningen om företagarnas roll och risktagande förändras. Företagaranda och sammanhängande riskvilja bör ses som något positivt bland politiska ledare och medier och stödjas av myndigheterna.

| H. | Små och medelstora företag står inför specifika problem i början av sin internationaliseringsprocess, till exempel bristande internationell erfarenhet, brist på erfaren personal, ytterst komplicerade internationella regler och behovet av att förändra i organisationen och affärskulturen. |
| --- | --- |

H.

Små och medelstora företag står inför specifika problem i början av sin internationaliseringsprocess, till exempel bristande internationell erfarenhet, brist på erfaren personal, ytterst komplicerade internationella regler och behovet av att förändra i organisationen och affärskulturen.

| I. | Europaparlamentet har ofta beklagat att Europeiska stadgan för småföretag inte är rättsligt bindande, vilket har underminerat dess faktiska genomförande och tillämpningen av de tio rekommendationerna i stadgan, som för det mesta har förblivit verkningslösa. I sin ovannämnda resolution av den 19 januari 2006 uppmanade parlamentet därför rådet att ta upp denna fråga till behandling. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet har ofta beklagat att Europeiska stadgan för småföretag inte är rättsligt bindande, vilket har underminerat dess faktiska genomförande och tillämpningen av de tio rekommendationerna i stadgan, som för det mesta har förblivit verkningslösa. I sin ovannämnda resolution av den 19 januari 2006 uppmanade parlamentet därför rådet att ta upp denna fråga till behandling.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet stöder kommissionens ovannämnda meddelande av den 25 juni 2008, som strävar efter en ambitiös politisk dagordning för att främja tillväxten av små och medelstora företag via de tio vägledande principerna och att förankra tillvägagångssättet ”tänk småskaligt först” på politikens alla nivåer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder kommissionens ovannämnda meddelande av den 25 juni 2008, som strävar efter en ambitiös politisk dagordning för att främja tillväxten av små och medelstora företag via de tio vägledande principerna och att förankra tillvägagångssättet ”tänk småskaligt först” på politikens alla nivåer.

| 2. | Europaparlamentet beklagar emellertid att ”Small Business Act” inte är ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet anser att den verkligt innovativa aspekten av den är intentionen att ge principen ”tänk småskaligt först” en central plats i all gemenskapspolitik. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ansluta sig till parlamentets ansträngningar för att upphöja denna princip till bindande regel, i en form som får fastställas på ett senare stadium, med målet att säkerställa att den tillämpas korrekt i all framtida gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar emellertid att ”Small Business Act” inte är ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet anser att den verkligt innovativa aspekten av den är intentionen att ge principen ”tänk småskaligt först” en central plats i all gemenskapspolitik. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ansluta sig till parlamentets ansträngningar för att upphöja denna princip till bindande regel, i en form som får fastställas på ett senare stadium, med målet att säkerställa att den tillämpas korrekt i all framtida gemenskapslagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att tillämpa de tio vägledande principerna på europeisk, nationell och regional nivå, och efterfrågar därför ett helhjärtat politiskt engagemang från rådets och kommissionens sida vid säkerställandet av en korrekt tillämpning av dem. Vidare uppmanar parlamentet med kraft kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla ett nära samarbete med samtliga berörda parter för att fastställa prioriteringar och snarast förverkliga den handlingsplan för ”Small Businesses Act” som konkurrensrådet antog den 1 december 2008, särskilt på nationell nivå, och att se till att alla berörda parter tillägnar sig de vägledande principerna i praktiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att tillämpa de tio vägledande principerna på europeisk, nationell och regional nivå, och efterfrågar därför ett helhjärtat politiskt engagemang från rådets och kommissionens sida vid säkerställandet av en korrekt tillämpning av dem. Vidare uppmanar parlamentet med kraft kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla ett nära samarbete med samtliga berörda parter för att fastställa prioriteringar och snarast förverkliga den handlingsplan för ”Small Businesses Act” som konkurrensrådet antog den 1 december 2008, särskilt på nationell nivå, och att se till att alla berörda parter tillägnar sig de vägledande principerna i praktiken.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare synliggöra och öka medvetenheten om politiska åtgärder för små och medelstora företag genom att ordna befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsmedel för små och medelstora företag under en särskild rubrik i EU:s budget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare synliggöra och öka medvetenheten om politiska åtgärder för små och medelstora företag genom att ordna befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsmedel för små och medelstora företag under en särskild rubrik i EU:s budget.

| 5. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det är oerhört viktigt att införa en uppföljningsmekanism för att övervaka att de politiska initiativ som redan tagits genomförs snabbt och korrekt. Parlamentet uppmanar därför rådet att införliva de åtgärder som ska vidtas på medlemsstatsnivå i Lissabonprocessen och att varje år informera parlamentet om vilka framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är fast övertygat om att det är oerhört viktigt att införa en uppföljningsmekanism för att övervaka att de politiska initiativ som redan tagits genomförs snabbt och korrekt. Parlamentet uppmanar därför rådet att införliva de åtgärder som ska vidtas på medlemsstatsnivå i Lissabonprocessen och att varje år informera parlamentet om vilka framsteg som gjorts.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system för att övervaka kommissionens och medlemsstaternas framsteg efter tillämpningen av de tio vägledande principerna. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att utarbeta standardiserade utvärderingskriterier för att mäta framstegen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inlemma sina första framstegsrapporter i sina framtida årsrapporter om de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system för att övervaka kommissionens och medlemsstaternas framsteg efter tillämpningen av de tio vägledande principerna. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att utarbeta standardiserade utvärderingskriterier för att mäta framstegen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inlemma sina första framstegsrapporter i sina framtida årsrapporter om de nationella reformprogrammen.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet måste ägnas hantverks-, familje- och mikroföretag samt enskilda företag på EU-, medlemsstats- och regionnivå och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder på områdena reglering, förvaltning, skatter och livslångt lärande som riktar sig särskilt till dessa företag. Dessutom efterfrågar parlamentet ett erkännande av särdragen hos utövarna av de fria yrkena och påpekar att de måste behandlas på samma sätt som andra små och medelstora företag, utom i fall då detta strider mot den gällande lagstiftningen om dessa yrken. Parlamentet framhåller den betydelse som organisationer för små och medelstora företag har för affärsmän, hantverksföretag och andra yrkesgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans arbeta för att förbättra företagsklimatet för dessa branscher och den rättsliga ramen för deras yrkes- och branschorganisationer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet måste ägnas hantverks-, familje- och mikroföretag samt enskilda företag på EU-, medlemsstats- och regionnivå och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder på områdena reglering, förvaltning, skatter och livslångt lärande som riktar sig särskilt till dessa företag. Dessutom efterfrågar parlamentet ett erkännande av särdragen hos utövarna av de fria yrkena och påpekar att de måste behandlas på samma sätt som andra små och medelstora företag, utom i fall då detta strider mot den gällande lagstiftningen om dessa yrken. Parlamentet framhåller den betydelse som organisationer för små och medelstora företag har för affärsmän, hantverksföretag och andra yrkesgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans arbeta för att förbättra företagsklimatet för dessa branscher och den rättsliga ramen för deras yrkes- och branschorganisationer.

| 8. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag saknar en klar strategi för egenföretagare när det gäller att förbättra deras rättsliga status och rättigheter, särskilt om deras ställning är jämförbar med löntagares. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera egenföretagare rätten att avtala om standardtaxor, organisera sig och ingå kollektivavtal om deras motpart är en stor uppdragsgivare med dominerande ställning, förutsatt att detta inte skadar mindre starka potentiella kunder och inte förorsakar snedvridningar på marknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att kommissionens förslag saknar en klar strategi för egenföretagare när det gäller att förbättra deras rättsliga status och rättigheter, särskilt om deras ställning är jämförbar med löntagares. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera egenföretagare rätten att avtala om standardtaxor, organisera sig och ingå kollektivavtal om deras motpart är en stor uppdragsgivare med dominerande ställning, förutsatt att detta inte skadar mindre starka potentiella kunder och inte förorsakar snedvridningar på marknaden.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla riktade stödåtgärder och individuellt stöd, såsom information, rådgivning och möjlighet att få tillgång till riskkapital för att bilda små och medelstora företag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla riktade stödåtgärder och individuellt stöd, såsom information, rådgivning och möjlighet att få tillgång till riskkapital för att bilda små och medelstora företag.

| 10. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att utarbeta en social och ekonomisk modell som skapar ett lämpligt trygghetsnät anpassat för små och medelstora företag inom kultursektorn, där arbetsförhållandena ofta är instabila. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att utarbeta en social och ekonomisk modell som skapar ett lämpligt trygghetsnät anpassat för små och medelstora företag inom kultursektorn, där arbetsförhållandena ofta är instabila.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor stöter på problem när de startar och driver egna företag, på grund av exempelvis otillräcklig information, brist på kontakter och nätverk, könsdiskriminering, könsstereotyper, bristande och inflexibel barnomsorg, svårigheter att förena arbete med familjeåtaganden samt skillnader i kvinnors och mäns sätt att hantera företagande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att kvinnor stöter på problem när de startar och driver egna företag, på grund av exempelvis otillräcklig information, brist på kontakter och nätverk, könsdiskriminering, könsstereotyper, bristande och inflexibel barnomsorg, svårigheter att förena arbete med familjeåtaganden samt skillnader i kvinnors och mäns sätt att hantera företagande.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inrätta ett nätverk för kvinnliga ambassadörer för företagande, införa mentorssystem för att inspirera kvinnor att starta egna företag och främja företagande bland kvinnor med akademisk utbildning. Parlamentet vill dock uppmärksamma att många företag fortfarande är könssegregerade, vilket är – och under lång tid kommer att vara – ett mycket allvarligt problem eftersom EU går miste om duktiga arbetstagare och företagare och därigenom förlorar pengar så länge kvinnor diskrimineras på arbetsmarknaden. Därför anser parlamentet att ännu mer pengar bör investeras i projekt som stöder kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inrätta ett nätverk för kvinnliga ambassadörer för företagande, införa mentorssystem för att inspirera kvinnor att starta egna företag och främja företagande bland kvinnor med akademisk utbildning. Parlamentet vill dock uppmärksamma att många företag fortfarande är könssegregerade, vilket är – och under lång tid kommer att vara – ett mycket allvarligt problem eftersom EU går miste om duktiga arbetstagare och företagare och därigenom förlorar pengar så länge kvinnor diskrimineras på arbetsmarknaden. Därför anser parlamentet att ännu mer pengar bör investeras i projekt som stöder kvinnliga företagare.

| 13. | Europaparlamentet betonar att kvinnligt företagande bidrar till att få in kvinnor på arbetsmarknaden och höja deras ekonomiska och sociala ställning. Parlamentet beklagar dock att klyftan mellan kvinnor och män, särskilt lönegapet, kvarstår trots uppmärksamheten på kvinnors situation, och att andelen kvinnliga företagare i EU fortfarande är förhållandevis liten, delvis till följd av det icke erkända (t.ex. oavlönade) och ändå så viktiga arbete som kvinnor bidrar med i den dagliga driften av små och medelstora familjeföretag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att kvinnligt företagande bidrar till att få in kvinnor på arbetsmarknaden och höja deras ekonomiska och sociala ställning. Parlamentet beklagar dock att klyftan mellan kvinnor och män, särskilt lönegapet, kvarstår trots uppmärksamheten på kvinnors situation, och att andelen kvinnliga företagare i EU fortfarande är förhållandevis liten, delvis till följd av det icke erkända (t.ex. oavlönade) och ändå så viktiga arbete som kvinnor bidrar med i den dagliga driften av små och medelstora familjeföretag.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att betrakta den kreativa och kulturella sektorn som en drivkraft för Europeiska unionens ekonomiska och sociala utveckling – med en andel av BNP på 2,6 procent och av EU:s arbetskraft på 2,5 procent. Parlamentet understryker små och medelstora företags betydelse för att stimulera informations- och kommunikationstekniksektorn (IKT) och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att betrakta den kreativa och kulturella sektorn som en drivkraft för Europeiska unionens ekonomiska och sociala utveckling – med en andel av BNP på 2,6 procent och av EU:s arbetskraft på 2,5 procent. Parlamentet understryker små och medelstora företags betydelse för att stimulera informations- och kommunikationstekniksektorn (IKT) och den kreativa sektorn.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kultursektorn domineras av små och medelstora företag och är särskilt betydelsefull för att säkra en hållbar regional sysselsättning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kultursektorn domineras av små och medelstora företag och är särskilt betydelsefull för att säkra en hållbar regional sysselsättning.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade framläggande av ett direktiv om lägre moms för arbetsintensiva och lokalt tillhandahållna tjänster, som huvudsakligen utförs av små och medelstora företag. Parlamentet betonar dock att detta inte får leda till snedvridning av konkurrensen och att det måste stå fullkomligt klart vilka tjänster som omfattas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade framläggande av ett direktiv om lägre moms för arbetsintensiva och lokalt tillhandahållna tjänster, som huvudsakligen utförs av små och medelstora företag. Parlamentet betonar dock att detta inte får leda till snedvridning av konkurrensen och att det måste stå fullkomligt klart vilka tjänster som omfattas.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag måste ha möjlighet att köpa småskaligt, miljövänligt och lokalt och på så sätt bli mer klimatvänliga och effektiva. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag måste ha möjlighet att köpa småskaligt, miljövänligt och lokalt och på så sätt bli mer klimatvänliga och effektiva.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det snabba antagandet av bestämmelserna om allmänna gruppundantag för statligt stöd, stadgan för europeiska privata aktiebolag och sänkt moms. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar det snabba antagandet av bestämmelserna om allmänna gruppundantag för statligt stöd, stadgan för europeiska privata aktiebolag och sänkt moms.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att sänka momsen för lokalt tillhandahållna tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att mjuka upp bestämmelserna om statligt stöd i syfte att skapa möjligheter till offentlig upphandling för lokala företag, särskilt lokala små och medelstora företag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att sänka momsen för lokalt tillhandahållna tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att mjuka upp bestämmelserna om statligt stöd i syfte att skapa möjligheter till offentlig upphandling för lokala företag, särskilt lokala små och medelstora företag.

| 20. | Europaparlamentet stöder idén om att förlänga det rådande undantaget från EG:s konkurrensregler för statligt stöd till filmproduktion till 2012. Parlamentet betraktar detta som ett viktigt stöd för små och medelstora företag inom kultursektorn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder idén om att förlänga det rådande undantaget från EG:s konkurrensregler för statligt stöd till filmproduktion till 2012. Parlamentet betraktar detta som ett viktigt stöd för små och medelstora företag inom kultursektorn.

| 21. | Europaparlamentet stöder de nya bestämmelser om statligt stöd som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008, genom vilka vissa kategorier av stöd förklaras vara förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (3), så att små och medelstora företag under vissa villkor kan befrias från anmälningsskyldigheten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder de nya bestämmelser om statligt stöd som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008, genom vilka vissa kategorier av stöd förklaras vara förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (3), så att små och medelstora företag under vissa villkor kan befrias från anmälningsskyldigheten.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att de små och medelstora företagen fortfarande har svårt att göra sig hörda inom den sociala dialogen, trots det tydliga åtagande som gjordes i europeiska stadgan för småföretagen. Parlamentet kräver eftertryckligt att denna brist måste rättas till formellt genom lämpliga förslag inom ramen för ”Small Business Act”. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att de små och medelstora företagen fortfarande har svårt att göra sig hörda inom den sociala dialogen, trots det tydliga åtagande som gjordes i europeiska stadgan för småföretagen. Parlamentet kräver eftertryckligt att denna brist måste rättas till formellt genom lämpliga förslag inom ramen för ”Small Business Act”.

| 23. | Europaparlamentet anser att större tonvikt bör läggas vid arbetsrättsliga frågor inom ramen för ”Small Business Act”, särskilt med tanke på begreppet ”flexicurity”, som gör det möjligt för framför allt små och medelstora företag att reagera snabbare på förändringar på marknaden och att därmed garantera en högre sysselsättningsnivå och företagets konkurrenskraft, inbegripet dess internationella konkurrenskraft, med beaktande av det nödvändiga sociala skyddet. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 29 november 2007 om ”flexicurity” (4). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att större tonvikt bör läggas vid arbetsrättsliga frågor inom ramen för ”Small Business Act”, särskilt med tanke på begreppet ”flexicurity”, som gör det möjligt för framför allt små och medelstora företag att reagera snabbare på förändringar på marknaden och att därmed garantera en högre sysselsättningsnivå och företagets konkurrenskraft, inbegripet dess internationella konkurrenskraft, med beaktande av det nödvändiga sociala skyddet. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sin resolution av den 29 november 2007 om ”flexicurity” (4).

| 24. | Europaparlamentet betonar dessutom vikten av arbetsrätten, särskilt med tanke på hur arbetsrättens tillämpning på små och medelstora företag kan optimeras, exempelvis genom förbättrad rådgivning eller förenklade administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagen i samband med vidtagandet av särskilda ”flexicurity”-åtgärder, inbegripet aktiva arbetsmarknadsåtgärder, eftersom de små och medelstora företagen har utrymme för större intern och extern flexibilitet eftersom de har få anställda, men också behöver större trygghet för sig själva och för sina anställda. Parlamentet anser att det är avgörande att arbetsrätten, som en av hörnstenarna i ”flexicurity”, tillhandahåller en solid rättslig grund för de små och medelstora företagen, eftersom dessa företag ofta inte har råd med någon juridisk avdelning eller personalavdelning. Vidare påpekar parlamentet att 91,5 procent av de europeiska företagen enligt Eurostat hade färre än tio anställda 2003. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar dessutom vikten av arbetsrätten, särskilt med tanke på hur arbetsrättens tillämpning på små och medelstora företag kan optimeras, exempelvis genom förbättrad rådgivning eller förenklade administrativa förfaranden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagen i samband med vidtagandet av särskilda ”flexicurity”-åtgärder, inbegripet aktiva arbetsmarknadsåtgärder, eftersom de små och medelstora företagen har utrymme för större intern och extern flexibilitet eftersom de har få anställda, men också behöver större trygghet för sig själva och för sina anställda. Parlamentet anser att det är avgörande att arbetsrätten, som en av hörnstenarna i ”flexicurity”, tillhandahåller en solid rättslig grund för de små och medelstora företagen, eftersom dessa företag ofta inte har råd med någon juridisk avdelning eller personalavdelning. Vidare påpekar parlamentet att 91,5 procent av de europeiska företagen enligt Eurostat hade färre än tio anställda 2003.

| 25. | Europaparlamentet anser att man måste vidta åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete som obestridligen är en källa till illojal konkurrens för arbetsintensiva små och medelstora företag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att man måste vidta åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete som obestridligen är en källa till illojal konkurrens för arbetsintensiva små och medelstora företag.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka deltagandet av små och medelstora företag som ägs av underrepresenterade etniska minoriteter i den sedvanliga ekonomin, genom att utveckla program för mångfald bland leverantörerna som syftar till att skapa lika möjligheter för underrepresenterade företag som konkurrerar med större företag om avtal. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka deltagandet av små och medelstora företag som ägs av underrepresenterade etniska minoriteter i den sedvanliga ekonomin, genom att utveckla program för mångfald bland leverantörerna som syftar till att skapa lika möjligheter för underrepresenterade företag som konkurrerar med större företag om avtal.

| 27. | Europaparlamentet framhåller vikten av en stadga för europeiska privata aktiebolag som en ny kompletterande juridisk form, förutsatt att denna fokuserar på små och medelstora företag som avser att bedriva gränsöverskridande verksamhet och inte kan missbrukas av större företag för att underminera och kringgå de rättsliga bestämmelser i medlemsstaterna som främjar ett system för bolagsstyrning och som beaktar alla berörda parters intressen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller vikten av en stadga för europeiska privata aktiebolag som en ny kompletterande juridisk form, förutsatt att denna fokuserar på små och medelstora företag som avser att bedriva gränsöverskridande verksamhet och inte kan missbrukas av större företag för att underminera och kringgå de rättsliga bestämmelser i medlemsstaterna som främjar ett system för bolagsstyrning och som beaktar alla berörda parters intressen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna att, utifrån principen att tillgång till information är en förutsättning för information i sig och att Internet är ett viktigt verktyg i detta hänseende, i största möjliga utsträckning förenkla institutionernas webbplatser, så att användarna kan se och bättre förstå vilka stödmekanismer som finns att tillgå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna att, utifrån principen att tillgång till information är en förutsättning för information i sig och att Internet är ett viktigt verktyg i detta hänseende, i största möjliga utsträckning förenkla institutionernas webbplatser, så att användarna kan se och bättre förstå vilka stödmekanismer som finns att tillgå.

Stimulera FoU och innovation

| 29. | Europaparlamentet betonar betydelsen av innovation är för små och medelstora företag och svårigheterna att dra nytta av forskningsmöjligheter. Parlamentet anser att nationella forskningsakademier och forskningsinstitut skulle kunna fylla en funktion när det gäller att driva på innovationen och minska hindren för små och medelstora företags forskning. Parlamentet anser att fokus inte endast bör ligga på högteknologisk innovation, utan även låg- och medelteknologisk samt informell innovation bör beaktas. Parlamentet anser att Europeiska institutet för innovation och teknik har en viktig funktion att fylla för att stimulera FoU och innovation för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fler initiativ för att underlätta små och medelstora företags tillgång till forskning. Parlamentet är övertygat om att all gemenskapsforskning och alla tekniska program måste ha en sådan utformning att gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag underlättas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar betydelsen av innovation är för små och medelstora företag och svårigheterna att dra nytta av forskningsmöjligheter. Parlamentet anser att nationella forskningsakademier och forskningsinstitut skulle kunna fylla en funktion när det gäller att driva på innovationen och minska hindren för små och medelstora företags forskning. Parlamentet anser att fokus inte endast bör ligga på högteknologisk innovation, utan även låg- och medelteknologisk samt informell innovation bör beaktas. Parlamentet anser att Europeiska institutet för innovation och teknik har en viktig funktion att fylla för att stimulera FoU och innovation för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fler initiativ för att underlätta små och medelstora företags tillgång till forskning. Parlamentet är övertygat om att all gemenskapsforskning och alla tekniska program måste ha en sådan utformning att gränsöverskridande deltagande av små och medelstora företag underlättas.

| 30. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förbättra tillgången till sjunde ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration (2007–2013) (5). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förbättra tillgången till sjunde ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration (2007–2013) (5).

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa bättre ramvillkor som syftar till att skapa ett klimat som främjar innovation hos små och medelstora företag, särskilt genom metoder för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter och bekämpa förfalskning mer effektivt i hela EU. Parlamentet anser att välavvägda immaterialrättsregler kan trygga skyddet samtidigt som flödet och utbytet av information och idéer säkerställs. Parlamentet betonar att små och medelstora företag behöver stöd för att tillgå immaterialrättsligt skydd, bevara dessa rättigheter med bistånd av berörda myndigheter för immaterialrättsligt skydd och utnyttja dessa rättigheter för att locka till sig finansiering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa bättre ramvillkor som syftar till att skapa ett klimat som främjar innovation hos små och medelstora företag, särskilt genom metoder för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter och bekämpa förfalskning mer effektivt i hela EU. Parlamentet anser att välavvägda immaterialrättsregler kan trygga skyddet samtidigt som flödet och utbytet av information och idéer säkerställs. Parlamentet betonar att små och medelstora företag behöver stöd för att tillgå immaterialrättsligt skydd, bevara dessa rättigheter med bistånd av berörda myndigheter för immaterialrättsligt skydd och utnyttja dessa rättigheter för att locka till sig finansiering.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att deras handelspartner tillämpar WTO:s Trips-avtal (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) mer strikt samt att vidta de åtgärder som krävs för ingåendet av bilaterala, regionala eller multilaterala avtal för att bekämpa förfalskning och piratkopiering, såsom handelsavtalet för bekämpning av varumärkesförfalskning (ACTA). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att deras handelspartner tillämpar WTO:s Trips-avtal (handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter) mer strikt samt att vidta de åtgärder som krävs för ingåendet av bilaterala, regionala eller multilaterala avtal för att bekämpa förfalskning och piratkopiering, såsom handelsavtalet för bekämpning av varumärkesförfalskning (ACTA).

| 33. | Europaparlamentet anser att de små och medelstora företagens möjligheter till e-handel ännu inte utnyttjas fullt ut och att det fortfarande finns mycket att göra för att fullborda en inre europeisk elektronisk marknad för varor och tjänster, där små och medelstora företag skulle kunna spela en ledande roll för EU-marknadernas fortsatta integration. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att de små och medelstora företagens möjligheter till e-handel ännu inte utnyttjas fullt ut och att det fortfarande finns mycket att göra för att fullborda en inre europeisk elektronisk marknad för varor och tjänster, där små och medelstora företag skulle kunna spela en ledande roll för EU-marknadernas fortsatta integration.

| 34. | Europaparlamentet anser att små och medelstora företags deltagande i företagskluster måste främjas för att stimulera innovation och stärka konkurrenskraften för EU:s ekonomi. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja förbättrad organisation av företagskluster, särskilt genom utbyte av bästa metoder och utbildningsprogram, att utforma och sprida verktyg för att bedöma företagsklustrens resultat, att främja samarbete mellan företagskluster och att ytterligare förenkla de administrativa rutinerna när företagskluster deltar i EU-program. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att små och medelstora företags deltagande i företagskluster måste främjas för att stimulera innovation och stärka konkurrenskraften för EU:s ekonomi. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja förbättrad organisation av företagskluster, särskilt genom utbyte av bästa metoder och utbildningsprogram, att utforma och sprida verktyg för att bedöma företagsklustrens resultat, att främja samarbete mellan företagskluster och att ytterligare förenkla de administrativa rutinerna när företagskluster deltar i EU-program.

| 35. | Europaparlamentet begär att kooperativ bestående av små och medelstora företag beaktas i ”Small Business Act”, eftersom kooperativ bevisligen löper mindre risk för insolvens än enskilda företag. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet begär att kooperativ bestående av små och medelstora företag beaktas i ”Small Business Act”, eftersom kooperativ bevisligen löper mindre risk för insolvens än enskilda företag.

| 36. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att patent spelar en viktig roll för innovation och ekonomisk framgång, eftersom de gör det möjligt för innovatörer att få avkastning av innovativa investeringar och ger den nödvändiga säkerheten för investeringar, eget kapital och lån. Därför anser parlamentet att man snarast bör träffa en överenskommelse om gemenskapspatent som säkerställer ett billigt, effektivt, flexibelt och högkvalitativt rättsligt skydd som är anpassat till små och medelstora företags behov samt om ett harmoniserat europeiskt system för lösning av patenttvister. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är starkt övertygat om att patent spelar en viktig roll för innovation och ekonomisk framgång, eftersom de gör det möjligt för innovatörer att få avkastning av innovativa investeringar och ger den nödvändiga säkerheten för investeringar, eget kapital och lån. Därför anser parlamentet att man snarast bör träffa en överenskommelse om gemenskapspatent som säkerställer ett billigt, effektivt, flexibelt och högkvalitativt rättsligt skydd som är anpassat till små och medelstora företags behov samt om ett harmoniserat europeiskt system för lösning av patenttvister.

| 37. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja innovativ och förkommersiell offentlig upphandling, eftersom den ger de upphandlande myndigheterna, medborgarna och deltagande företag ett mervärde. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka andelen innovativ offentlig upphandling och innovativa små och medelstora företags deltagande i offentliga upphandlingsförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta spridningen av bästa praxis på detta område, till exempel i fråga om kriterier och förfaranden för upphandling samt föranstaltningar för att sprida riskerna och kunskaperna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja innovativ och förkommersiell offentlig upphandling, eftersom den ger de upphandlande myndigheterna, medborgarna och deltagande företag ett mervärde. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka andelen innovativ offentlig upphandling och innovativa små och medelstora företags deltagande i offentliga upphandlingsförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta spridningen av bästa praxis på detta område, till exempel i fråga om kriterier och förfaranden för upphandling samt föranstaltningar för att sprida riskerna och kunskaperna.

| 38. | Europaparlamentet anser när det gäller internationell offentlig upphandling att ny teknik som möjliggör gränsöverskridande e-handel, nya former av till exempel kombinationsbudgivning för konsortier av små och medelstora företag samt publicering och annonsering av upphandling på nätet avsevärt kan öka handeln kring offentlig upphandling inte bara inom EU utan även globalt, och på så sätt stimulera gränsöverskridande e-handel. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser när det gäller internationell offentlig upphandling att ny teknik som möjliggör gränsöverskridande e-handel, nya former av till exempel kombinationsbudgivning för konsortier av små och medelstora företag samt publicering och annonsering av upphandling på nätet avsevärt kan öka handeln kring offentlig upphandling inte bara inom EU utan även globalt, och på så sätt stimulera gränsöverskridande e-handel.

| 39. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av tillräcklig teknisk och utbildad personal. Därför anser parlamentet att det behövs ökade investeringar i utbildning och att kontakterna mellan utbildningsanstalter och små och medelstora företag måste stärkas så att främjandet av egenföretagande, företagarkultur och företagarmedvetenhet inbegrips i de nationella och regionala utbildningsplanerna. Parlamentet uppmuntrar till en vidare utbyggnad av systemen för individuell rörlighet, till exempel Erasmus för unga företagare och Erasmus för lärlingar, särskilt med hänsyn till kvinnors deltagande. Vidare stöder parlamentet den planerade utökningen av Leonardo da Vinci-programmets räckvidd och inrättandet av ett europeiskt system för överföring av meriter inom yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter och utbildningsanstalter inrätta arbetsbaserade program för yrkesutbildning och fortbildning samt program för livslångt lärande som skräddarsys för små och medelstora företags behov och samfinansieras av Europeiska socialfonden. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis när det gäller innovativ yrkesutbildning och åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och familjeliv samt jämställdhetsfrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet av tillräcklig teknisk och utbildad personal. Därför anser parlamentet att det behövs ökade investeringar i utbildning och att kontakterna mellan utbildningsanstalter och små och medelstora företag måste stärkas så att främjandet av egenföretagande, företagarkultur och företagarmedvetenhet inbegrips i de nationella och regionala utbildningsplanerna. Parlamentet uppmuntrar till en vidare utbyggnad av systemen för individuell rörlighet, till exempel Erasmus för unga företagare och Erasmus för lärlingar, särskilt med hänsyn till kvinnors deltagande. Vidare stöder parlamentet den planerade utökningen av Leonardo da Vinci-programmets räckvidd och inrättandet av ett europeiskt system för överföring av meriter inom yrkesutbildning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter och utbildningsanstalter inrätta arbetsbaserade program för yrkesutbildning och fortbildning samt program för livslångt lärande som skräddarsys för små och medelstora företags behov och samfinansieras av Europeiska socialfonden. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis när det gäller innovativ yrkesutbildning och åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och familjeliv samt jämställdhetsfrämjande åtgärder.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av att ungdomars och kvinnors företagande uppmuntras, bland annat genom införandet av mentorprogram. Parlamentet påpekar att allt fler kvinnor och unga företagare arbetar i små och medelstora företag, även om de framför allt arbetar i de allra minsta företagen (mikroföretag) och är sårbara för de negativa effekterna av stereotypa åsikter och fördomar i samband med överlåtelser och arv av företag, särskilt familjeföretag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att beakta effekterna av en åldrande befolkning och genomföra lämpliga åtgärder och mekanismer, särskilt genom att införa verktyg för analys, information, rådgivning och stöd vid företagsöverlåtelser. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar vikten av att ungdomars och kvinnors företagande uppmuntras, bland annat genom införandet av mentorprogram. Parlamentet påpekar att allt fler kvinnor och unga företagare arbetar i små och medelstora företag, även om de framför allt arbetar i de allra minsta företagen (mikroföretag) och är sårbara för de negativa effekterna av stereotypa åsikter och fördomar i samband med överlåtelser och arv av företag, särskilt familjeföretag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att beakta effekterna av en åldrande befolkning och genomföra lämpliga åtgärder och mekanismer, särskilt genom att införa verktyg för analys, information, rådgivning och stöd vid företagsöverlåtelser.

| 41. | Europaparlamentet erinrar om att sjunde ramprogrammet innehåller en mekanism för spridning av de ekonomiska riskerna som bör göra det lättare att få lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) till storskaliga projekt. Kommissionen uppmanas att beräkna i vilken omfattning små och medelstora företag utnyttjar mekanismen och att vid behov lägga fram förslag utifrån detta. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erinrar om att sjunde ramprogrammet innehåller en mekanism för spridning av de ekonomiska riskerna som bör göra det lättare att få lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) till storskaliga projekt. Kommissionen uppmanas att beräkna i vilken omfattning små och medelstora företag utnyttjar mekanismen och att vid behov lägga fram förslag utifrån detta.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar igångsättandet av det gemensamma europeiska nätverket, där de tjänster samlas som för närvarande erbjuds av euroinfocenter och innovationsknutpunkter i syfte att stödja små och medelstora företag i allt innovations- och konkurrensarbete via ett brett utbud av tjänster. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar igångsättandet av det gemensamma europeiska nätverket, där de tjänster samlas som för närvarande erbjuds av euroinfocenter och innovationsknutpunkter i syfte att stödja små och medelstora företag i allt innovations- och konkurrensarbete via ett brett utbud av tjänster.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beräkna i vilken omfattning små och medelstora företag deltar i ramprogrammet för innovation och konkurrenskraft (6) och att om nödvändigt lägga fram förslag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beräkna i vilken omfattning små och medelstora företag deltar i ramprogrammet för innovation och konkurrenskraft (6) och att om nödvändigt lägga fram förslag.

Att säkerställa att kapital och tillgång till finansiering

| 44. | Europaparlamentet påpekar att den huvudsakliga finansieringskällan för små och medelstora företag i Europa är den egna verksamheten samt lån och krediter från finansinstitutionerna. Parlamentet konstaterar att små och medelstora företag betraktas medföra större risker, något som hämmar deras tillgång till finansiering. Parlamentet efterfrågar en gemensam insats från finansinstitutionerna, kommissionen och medlemsstaterna för att säkerställa små och medelstora företag finansiering och ge dem möjlighet att konsolidera sitt kapital genom att återinvestera vinsten i företaget. Parlamentet anser att för att de små och medelstora företagen ska kunna bygga upp ett eget kapital och egna resurser bör de inte tvingas betala avgifter innan de startar upp sin verksamhet. Parlamentet pekar i detta sammanhang på den brådskande karaktären på den rådande finansiella situationen och behovet av omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att den huvudsakliga finansieringskällan för små och medelstora företag i Europa är den egna verksamheten samt lån och krediter från finansinstitutionerna. Parlamentet konstaterar att små och medelstora företag betraktas medföra större risker, något som hämmar deras tillgång till finansiering. Parlamentet efterfrågar en gemensam insats från finansinstitutionerna, kommissionen och medlemsstaterna för att säkerställa små och medelstora företag finansiering och ge dem möjlighet att konsolidera sitt kapital genom att återinvestera vinsten i företaget. Parlamentet anser att för att de små och medelstora företagen ska kunna bygga upp ett eget kapital och egna resurser bör de inte tvingas betala avgifter innan de startar upp sin verksamhet. Parlamentet pekar i detta sammanhang på den brådskande karaktären på den rådande finansiella situationen och behovet av omedelbara åtgärder.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att större utsträckning lyfta fram och informera om att det finns EU-medel och statligt stöd för små och medelstora företag samt att göra dessa båda instrument mer lättillgängliga och lättbegripliga. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att större utsträckning lyfta fram och informera om att det finns EU-medel och statligt stöd för små och medelstora företag samt att göra dessa båda instrument mer lättillgängliga och lättbegripliga.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag att investera i kompetensutveckling, inte minst genom direkta skattelättnader och ett kompensationssystem mellan skattemyndigheter och EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag att investera i kompetensutveckling, inte minst genom direkta skattelättnader och ett kompensationssystem mellan skattemyndigheter och EU.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas skattesystem kan vara ett hinder för överlåtelser av företag, särskilt familjeföretag, och öka risken för likvidering eller nedläggning av företag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att noggrant granska sin lagstiftning och sina skatteregler för att förbättra villkoren vid företagsöverlåtelse, särskilt i fall då ägaren går i pension eller blir sjuk. Parlamentet är övertygat om att en sådan förbättring kommer att underlätta fortsatt företagsverksamhet, särskilt i fråga om familjeföretag, bevarande av arbetstillfällen och återinvestering av vinsten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaternas skattesystem kan vara ett hinder för överlåtelser av företag, särskilt familjeföretag, och öka risken för likvidering eller nedläggning av företag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att noggrant granska sin lagstiftning och sina skatteregler för att förbättra villkoren vid företagsöverlåtelse, särskilt i fall då ägaren går i pension eller blir sjuk. Parlamentet är övertygat om att en sådan förbättring kommer att underlätta fortsatt företagsverksamhet, särskilt i fråga om familjeföretag, bevarande av arbetstillfällen och återinvestering av vinsten.

| 48. | Europaparlamentet ser mycket positivt på samordningen av Lissabonstrategin och sammanhållningspolitiken nyligen. Parlamentet anser att avsevärda ekonomiska resurser skulle kunna frigöras på lokal nivå för att stärka företagens potential om mer regionala medel riktades direkt till företagande, forskning och innovation. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet ser mycket positivt på samordningen av Lissabonstrategin och sammanhållningspolitiken nyligen. Parlamentet anser att avsevärda ekonomiska resurser skulle kunna frigöras på lokal nivå för att stärka företagens potential om mer regionala medel riktades direkt till företagande, forskning och innovation.

| 49. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt med dynamiska finansiella marknader för finansieringen av små och medelstora företag och understryker behovet av att öppna upp de europeiska riskkapitalmarknaderna genom att förbättra tillgången på och tillträdet för riskkapital, överbryggningsfinansiering och mikrokrediter. Parlamentet anser därför att små och medelstora företag under normala omständigheter bör ha tillgång till krediter tillhandahållna av aktörer på kapitalmarknaderna som kan bedöma deras potential och täcka deras behov på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt med dynamiska finansiella marknader för finansieringen av små och medelstora företag och understryker behovet av att öppna upp de europeiska riskkapitalmarknaderna genom att förbättra tillgången på och tillträdet för riskkapital, överbryggningsfinansiering och mikrokrediter. Parlamentet anser därför att små och medelstora företag under normala omständigheter bör ha tillgång till krediter tillhandahållna av aktörer på kapitalmarknaderna som kan bedöma deras potential och täcka deras behov på ett effektivare sätt.

| 50. | Europaparlamentet stöder rådets och EIB:s beslut om att anta en rad reformer för att bredda EIB-gruppens finansieringsprodukter för små och medelstora företag och kraftigt utveckla dess globala lån till bankpartner i såväl kvantitativt som kvalitativt hänseende. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet stöder rådets och EIB:s beslut om att anta en rad reformer för att bredda EIB-gruppens finansieringsprodukter för små och medelstora företag och kraftigt utveckla dess globala lån till bankpartner i såväl kvantitativt som kvalitativt hänseende.

| 51. | Europaparlamentet understryker att de små och medelstora företagens begränsade tillgång till finansiering är ett stort hinder för nya företag och företagstillväxt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EIB:s beslut att öka tillgängliga medel för garantier och andra finansiella instrument för små och medelstora företag med ytterligare 30 000 miljoner EUR. Parlamentet uppmanar EIB att ta fram nya former av finansiella instrument och konkreta nya lösningar för att undanröja hinder mot tillgången till krediter som säkerheter för belåning medför. Mot bakgrund av den rådande ekonomiska krisen uppmanar dessutom parlamentet medlemsstaterna att uppmuntra bankerna till att garantera små och medelstora företag tillgång till krediter på rimliga villkor. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att de små och medelstora företagens begränsade tillgång till finansiering är ett stort hinder för nya företag och företagstillväxt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EIB:s beslut att öka tillgängliga medel för garantier och andra finansiella instrument för små och medelstora företag med ytterligare 30 000 miljoner EUR. Parlamentet uppmanar EIB att ta fram nya former av finansiella instrument och konkreta nya lösningar för att undanröja hinder mot tillgången till krediter som säkerheter för belåning medför. Mot bakgrund av den rådande ekonomiska krisen uppmanar dessutom parlamentet medlemsstaterna att uppmuntra bankerna till att garantera små och medelstora företag tillgång till krediter på rimliga villkor.

| 52. | Europaparlamentet ser positivt på det nyligen tagna initiativet till en gemensam åtgärd till stöd för mikrofinansinstitutioner i Europa (Jasmine), som kommer att gynna företagsstartande och särskilt främja företagande bland ungdomar och kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med organisationer för små och medelstora företag och låneinstitut inta en förebyggande roll genom att sprida information om tillgång till och ansökan om mikrokrediter och alternativa finansieringsformer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet ser positivt på det nyligen tagna initiativet till en gemensam åtgärd till stöd för mikrofinansinstitutioner i Europa (Jasmine), som kommer att gynna företagsstartande och särskilt främja företagande bland ungdomar och kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med organisationer för små och medelstora företag och låneinstitut inta en förebyggande roll genom att sprida information om tillgång till och ansökan om mikrokrediter och alternativa finansieringsformer.

| 53. | Europaparlamentet framhåller att EIB och Europeiska investeringsfonden spelar en viktig roll när det gäller att förbättra den finansiering som små och medelstora företag har att tillgå, särskilt med tanke på den nuvarande oron på finansmarknaderna och återverkningarna på kreditmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidare utreda hur de rådande bankreglerna och övriga finansbestämmelser, inbegripet insynen i kreditvärderingar, skulle kunna förbättras för att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och EIB upprätta rätt ramvillkor för utvecklingen av en alleuropeisk riskkapitalmarknad. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet framhåller att EIB och Europeiska investeringsfonden spelar en viktig roll när det gäller att förbättra den finansiering som små och medelstora företag har att tillgå, särskilt med tanke på den nuvarande oron på finansmarknaderna och återverkningarna på kreditmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidare utreda hur de rådande bankreglerna och övriga finansbestämmelser, inbegripet insynen i kreditvärderingar, skulle kunna förbättras för att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och EIB upprätta rätt ramvillkor för utvecklingen av en alleuropeisk riskkapitalmarknad.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att orsaken till att små och medelstora företag går i stöpet i ett av fyra fall beror på sena betalningar, oftast från den offentliga förvaltningens sida. Parlamentet betonar att den rådande kreditåtstramningen kan påverka små och medelstora företag på ett oproportionerligt sätt då stora kunder sätter tryck på mindre leverantörer för att de ska bevilja utökade betalningsvillkor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet kommissionens förslag om att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (7) och uppmanar medlemsstaterna att förbättra betalningskulturen inom sina offentliga förvaltningar. Parlamentet kräver att det på gemenskapsnivå inrättas en enhetlig tidsfrist för betalningar, vilken eventuellt skulle kunna vara kortare för betalningar till små och medelstora företag, samt sanktioner i händelse att denna tidsfrist överskrids. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att orsaken till att små och medelstora företag går i stöpet i ett av fyra fall beror på sena betalningar, oftast från den offentliga förvaltningens sida. Parlamentet betonar att den rådande kreditåtstramningen kan påverka små och medelstora företag på ett oproportionerligt sätt då stora kunder sätter tryck på mindre leverantörer för att de ska bevilja utökade betalningsvillkor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet kommissionens förslag om att se över Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (7) och uppmanar medlemsstaterna att förbättra betalningskulturen inom sina offentliga förvaltningar. Parlamentet kräver att det på gemenskapsnivå inrättas en enhetlig tidsfrist för betalningar, vilken eventuellt skulle kunna vara kortare för betalningar till små och medelstora företag, samt sanktioner i händelse att denna tidsfrist överskrids.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som föreslås i ”Small Business Act” för att förbättra små och medelstora företags tillgång till kapital. Mot bakgrund av finanskrisen efterfrågar parlamentet framför allt att en utbyggnad av och/eller en fortsättning på de beprövade och bästa statliga stödprogrammen för små och medelstora företag och att stödet utökas till finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som föreslås i ”Small Business Act” för att förbättra små och medelstora företags tillgång till kapital. Mot bakgrund av finanskrisen efterfrågar parlamentet framför allt att en utbyggnad av och/eller en fortsättning på de beprövade och bästa statliga stödprogrammen för små och medelstora företag och att stödet utökas till finansiella mellanhänder.

| 56. | Europaparlamentet noterar den enorma potential som EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation utgör för att korrigera marknadsmisslyckanden när det gäller finansiering av små och medelstora företag, att främja miljöinnovation och att stödja företagaranda. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet noterar den enorma potential som EU:s ramprogram för konkurrenskraft och innovation utgör för att korrigera marknadsmisslyckanden när det gäller finansiering av små och medelstora företag, att främja miljöinnovation och att stödja företagaranda.

Förbättrat marknadstillträde

| 57. | Europaparlamentet påpekar att standardisering kan leda till innovation och konkurrenskraft genom att marknadstillträdet underlättas och kompatibilitet blir möjlig. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra små och medelstora företags tillgång till standarder och deras deltagande i standardiseringsarbetet och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att främja gemenskapsstandarder internationellt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att standardisering kan leda till innovation och konkurrenskraft genom att marknadstillträdet underlättas och kompatibilitet blir möjlig. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra små och medelstora företags tillgång till standarder och deras deltagande i standardiseringsarbetet och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att främja gemenskapsstandarder internationellt.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av att i så stor utsträckning som möjligt engagera Enterprise Europe Network, nationella myndigheter som leder projekt, handelskammare och offentliga myndigheter i att på lokal nivå utnyttja de möjligheter som erbjuds genom EU-program för forskning, utveckling och innovation och EU:s strukturfonder, inbegripet gemenskapsinitiativet för gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag (Jeremie). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar vikten av att i så stor utsträckning som möjligt engagera Enterprise Europe Network, nationella myndigheter som leder projekt, handelskammare och offentliga myndigheter i att på lokal nivå utnyttja de möjligheter som erbjuds genom EU-program för forskning, utveckling och innovation och EU:s strukturfonder, inbegripet gemenskapsinitiativet för gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag (Jeremie).

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att offentlig upphandling står för ca 17 procent av EU:s BNP. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de små och medelstora företagens tillgång till och deltagande i offentlig upphandling genom att utnyttja möjligheterna i den ovannämnda europeiska koden för bästa praxis, som underlättar små och medelstora företags tillgång till offentliga upphandlingskontrakt, bland annat genom






  — | större användning av e-upphandling, |
| --- | --- | --- |

59.

Europaparlamentet konstaterar att offentlig upphandling står för ca 17 procent av EU:s BNP. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de små och medelstora företagens tillgång till och deltagande i offentlig upphandling genom att utnyttja möjligheterna i den ovannämnda europeiska koden för bästa praxis, som underlättar små och medelstora företags tillgång till offentliga upphandlingskontrakt, bland annat genom

—

större användning av e-upphandling,

| — | anpassning av kontraktens storlek, |
| --- | --- |

—

anpassning av kontraktens storlek,

| — | minskad administrativ och ekonomisk börda vid upphandling, |
| --- | --- |

—

minskad administrativ och ekonomisk börda vid upphandling,

| — | tillhandahållande av relevanta och proportionerliga kvalifikationskriterier vid specifika upphandlingar, |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av relevanta och proportionerliga kvalifikationskriterier vid specifika upphandlingar,

| — | ökad tillgång för små och medelstora företag till information om offentlig upphandling, |
| --- | --- |

—

ökad tillgång för små och medelstora företag till information om offentlig upphandling,

| — | harmonisering av nödvändiga handlingar. |
| --- | --- |

—

harmonisering av nödvändiga handlingar.

| 60. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom medlemsstaterna att






  — | begära att de upphandlande myndigheterna motiverar varför de inte delar upp kontrakt, |
| --- | --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmuntrar dessutom medlemsstaterna att

—

begära att de upphandlande myndigheterna motiverar varför de inte delar upp kontrakt,

| — | öka möjligheterna för konsortier att lämna in anbud i samband med offentliga upphandlingsförfaranden, |
| --- | --- |

—

öka möjligheterna för konsortier att lämna in anbud i samband med offentliga upphandlingsförfaranden,

| — | göra kravet på förhandsbetalningar till allmän regel för alla offentliga upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

—

göra kravet på förhandsbetalningar till allmän regel för alla offentliga upphandlingskontrakt.

| 61. | Europaparlamentet noterar att det behövs ett rådgivningssystem till stöd för små och medelstora företags dagliga drift under hela deras livscykel med syftet att optimera deras investeringar. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar att det behövs ett rådgivningssystem till stöd för små och medelstora företags dagliga drift under hela deras livscykel med syftet att optimera deras investeringar.

| 62. | Europaparlamentet anser att avancerade e-handelstillämpningar baserade på genomförandet av kompatibla system för elektronisk signatur och elektronisk autentisering är en viktig drivkraft för små och medelstora företags konkurrenskraft, varför de bör uppmuntras av kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att avancerade e-handelstillämpningar baserade på genomförandet av kompatibla system för elektronisk signatur och elektronisk autentisering är en viktig drivkraft för små och medelstora företags konkurrenskraft, varför de bör uppmuntras av kommissionen och medlemsstaterna.

| 63. | Europaparlamentet understryker att den inre marknaden betyder mycket för de små och medelstora företagen och konstaterar att det bör vara en prioritet att ge dessa företag bättre tillgång till den inre marknaden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker att den inre marknaden betyder mycket för de små och medelstora företagen och konstaterar att det bör vara en prioritet att ge dessa företag bättre tillgång till den inre marknaden.

| 64. | Europaparlamentet erkänner att det fortfarande finns vissa begränsningar av små och medelstora företags möjligheter att helt och fullt dra nytta av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Parlamentet konstaterar därför att både de politiska och de rättsliga ramarna för denna marknad bör förbättras så att de små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet underlättas. Dessutom att en entydig lagstiftning skulle ge dessa företag ökade incitament till att bedriva handel på den inre marknaden. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör inrätta gemensamma kontaktpunkter (”Single Points of Contact”) och webbportaler. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet erkänner att det fortfarande finns vissa begränsningar av små och medelstora företags möjligheter att helt och fullt dra nytta av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder. Parlamentet konstaterar därför att både de politiska och de rättsliga ramarna för denna marknad bör förbättras så att de små och medelstora företagens gränsöverskridande verksamhet underlättas. Dessutom att en entydig lagstiftning skulle ge dessa företag ökade incitament till att bedriva handel på den inre marknaden. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör inrätta gemensamma kontaktpunkter (”Single Points of Contact”) och webbportaler.

| 65. | Europaparlamentet understryker att förbättrad information om marknadstillgång och exporttillfällen inom den inre marknaden är av yttersta vikt på både nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka informations- och rådgivningstjänsterna, särskilt problemlösningsnätverket Solvit. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att förbättrad information om marknadstillgång och exporttillfällen inom den inre marknaden är av yttersta vikt på både nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stärka informations- och rådgivningstjänsterna, särskilt problemlösningsnätverket Solvit.

| 66. | Europaparlamentet stöder yrkandena på att medlemsstaterna ska ställa rådgivningstjänster till de små och medelstora företagens förfogande, så att de kan försvara sig mot illojala affärsmetoder, till exempel när företag som ger ut företagskataloger vilseleder andra företag, något som borde göra att de små och medelstora företagen i större utsträckning vågar bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet framhåller kommissionens roll när det gäller såväl att samordna som att samverka med dessa rådgivningstjänster, för att säkerställa att gränsöverskridande klagomål handläggs adekvat och effektivt. Parlamentet insisterar dock på att om sådana åtgärder inte ger några resultat bör kommissionen vara beredd att ta initiativ till lämpliga ändringar i lagstiftningen så att de små och medelstora företagen kan få liknande skydd som konsumenterna i de fall då dessa företag är den svagare parten i sådana transaktioner. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet stöder yrkandena på att medlemsstaterna ska ställa rådgivningstjänster till de små och medelstora företagens förfogande, så att de kan försvara sig mot illojala affärsmetoder, till exempel när företag som ger ut företagskataloger vilseleder andra företag, något som borde göra att de små och medelstora företagen i större utsträckning vågar bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet framhåller kommissionens roll när det gäller såväl att samordna som att samverka med dessa rådgivningstjänster, för att säkerställa att gränsöverskridande klagomål handläggs adekvat och effektivt. Parlamentet insisterar dock på att om sådana åtgärder inte ger några resultat bör kommissionen vara beredd att ta initiativ till lämpliga ändringar i lagstiftningen så att de små och medelstora företagen kan få liknande skydd som konsumenterna i de fall då dessa företag är den svagare parten i sådana transaktioner.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att endast 8 procent av alla små och medelstora företag bedriver gränsöverskridande verksamhet, vilket begränsar tillväxtmöjligheterna. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att främja den inre marknaden och att medlemsstaterna därför bör samarbeta för att harmonisera administrativa krav som påverkar verksamhet inom gemenskapen samt snarast införliva och genomföra tjänstedirektivet (8) med särskilt beaktande av de små och medelstora företagens behov. Parlamentet uppmuntrar till att stadgan för europeiska privata aktiebolag antas snarast. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påpekar att endast 8 procent av alla små och medelstora företag bedriver gränsöverskridande verksamhet, vilket begränsar tillväxtmöjligheterna. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att främja den inre marknaden och att medlemsstaterna därför bör samarbeta för att harmonisera administrativa krav som påverkar verksamhet inom gemenskapen samt snarast införliva och genomföra tjänstedirektivet (8) med särskilt beaktande av de små och medelstora företagens behov. Parlamentet uppmuntrar till att stadgan för europeiska privata aktiebolag antas snarast.

| 68. | Europaparlamentet anser att det behövs en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Parlamentet begär att det införs en enda kontaktpunkt (”one-stop-shop”) för moms så att företagare kan fullgöra sina skyldigheter i verksamhetens ursprungsland. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det behövs en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Parlamentet begär att det införs en enda kontaktpunkt (”one-stop-shop”) för moms så att företagare kan fullgöra sina skyldigheter i verksamhetens ursprungsland.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt stärka ramvillkoren för de små och medelstora företagens tillträde till utländska marknader och att stödja tillhandahållandet av information. Parlamentet uppmuntrar till inrättande av europeiska företagscenter i Kina och Indien och på alla tillväxtmarknader, i nära samarbete med de nationella företagscenter som redan drivs där. Eftersom bristen på bedrivande av gränsöverskridande verksamhet bland små och medelstora företag också kan förklaras av bristande språkkunskaper och brist på mångkulturell kompetens krävs fler åtgärder för att dessa problem ska kunna övervinnas. Parlamentet påminner dock om att små och medelstora företag behöver bättre tillgång till information och kvalificerad rådgivning i sina hemländer. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt stärka ramvillkoren för de små och medelstora företagens tillträde till utländska marknader och att stödja tillhandahållandet av information. Parlamentet uppmuntrar till inrättande av europeiska företagscenter i Kina och Indien och på alla tillväxtmarknader, i nära samarbete med de nationella företagscenter som redan drivs där. Eftersom bristen på bedrivande av gränsöverskridande verksamhet bland små och medelstora företag också kan förklaras av bristande språkkunskaper och brist på mångkulturell kompetens krävs fler åtgärder för att dessa problem ska kunna övervinnas. Parlamentet påminner dock om att små och medelstora företag behöver bättre tillgång till information och kvalificerad rådgivning i sina hemländer.

| 70. | Europaparlamentet betonar vikten av framsteg i handelsförhandlingar som ytterligare skulle minska regelverksbaserade handelshinder, vilka påverkar små och medelstora företag oproportionerligt mycket. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar vikten av framsteg i handelsförhandlingar som ytterligare skulle minska regelverksbaserade handelshinder, vilka påverkar små och medelstora företag oproportionerligt mycket.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt arbetsprogram inbegripa införandet av likabehandling av små och medelstora företag i WTO:s bestämmelser om offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma små och medelstora företags svårigheter med tullformaliteter, särskilt genom att underlätta för företagen att till lägsta möjliga kostnad anpassa sina datasystem till de system som de nationella tullmyndigheterna använder, och genom att göra det lättare för företagen att få status som ekonomisk aktör. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt arbetsprogram inbegripa införandet av likabehandling av små och medelstora företag i WTO:s bestämmelser om offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma små och medelstora företags svårigheter med tullformaliteter, särskilt genom att underlätta för företagen att till lägsta möjliga kostnad anpassa sina datasystem till de system som de nationella tullmyndigheterna använder, och genom att göra det lättare för företagen att få status som ekonomisk aktör.

Bekämpa byråkratins bördor

| 72. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att minska byråkratin med minst 25 procent där det är möjligt och att inrätta en modern förvaltning som är anpassad till de små och medelstora företagens behov. Därför uppmuntrar parlamentet till främjande av IKT-kunskaper bland små och medelstora företag, särskilt bland yngre och kvinnliga företagare, och av bättre utnyttjande av digital teknik, så att de kan spara tid och pengar och satsa dessa resurser på sin utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta initiativ för att utbyta och främja bästa praxis, fastställa riktmärken samt utarbeta och främja riktlinjer och standarder för en småföretagarvänlig administrativ praxis. Parlamentet är övertygat om att det i den närmaste framtiden är absolut nödvändigt att genomföra förslagen från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor i syfte att uppnå minskningsmålet utan att små och medelstora företags tillgång till finansiering äventyras. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att minska byråkratin med minst 25 procent där det är möjligt och att inrätta en modern förvaltning som är anpassad till de små och medelstora företagens behov. Därför uppmuntrar parlamentet till främjande av IKT-kunskaper bland små och medelstora företag, särskilt bland yngre och kvinnliga företagare, och av bättre utnyttjande av digital teknik, så att de kan spara tid och pengar och satsa dessa resurser på sin utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta initiativ för att utbyta och främja bästa praxis, fastställa riktmärken samt utarbeta och främja riktlinjer och standarder för en småföretagarvänlig administrativ praxis. Parlamentet är övertygat om att det i den närmaste framtiden är absolut nödvändigt att genomföra förslagen från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor i syfte att uppnå minskningsmålet utan att små och medelstora företags tillgång till finansiering äventyras.

| 73. | Europaparlamentet anser att beskattningen av små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, bör vara så beskaffad att de administrativa bördorna minskas i största möjliga utsträckning, så att uppstartsfasen underlättas och innovation och investeringar främjas under företagens hela livstid. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att beskattningen av små och medelstora företag, särskilt mikroföretag, bör vara så beskaffad att de administrativa bördorna minskas i största möjliga utsträckning, så att uppstartsfasen underlättas och innovation och investeringar främjas under företagens hela livstid.

| 74. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att bedöma framtida lagstiftningsinitiativs konsekvenser för små och medelstora företag. Parlamentet efterlyser därför obligatoriska, systematiska och riktade konsekvensbedömningar för små och medelstora företag, vars resultat bör utgöra föremål för en oberoende bedömning, tillgänglig för EU:s lagstiftningsorgan. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt konsekvenserna, inbegripet den administrativa bördan, för små- och mikroföretag. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa sådana konsekvensbedömningar för små och medelstora företag på alla nya förslag till EU-lagstiftning som påverkar företag, inbegripet förenklingar av befintlig lagstiftning och tillbakadraganden av förslag under behandling. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa liknande konsekvensbedömningar för små och medelstora företag på nationell nivå. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av att bedöma framtida lagstiftningsinitiativs konsekvenser för små och medelstora företag. Parlamentet efterlyser därför obligatoriska, systematiska och riktade konsekvensbedömningar för små och medelstora företag, vars resultat bör utgöra föremål för en oberoende bedömning, tillgänglig för EU:s lagstiftningsorgan. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt konsekvenserna, inbegripet den administrativa bördan, för små- och mikroföretag. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa sådana konsekvensbedömningar för små och medelstora företag på alla nya förslag till EU-lagstiftning som påverkar företag, inbegripet förenklingar av befintlig lagstiftning och tillbakadraganden av förslag under behandling. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa liknande konsekvensbedömningar för små och medelstora företag på nationell nivå.

| 75. | Europaparlamentet anser att ny lagstiftning, t.ex. för att undvika sena betalningar eller på området för upphovsrätt, bolagsrätt eller konkurrensrätt (till exempel regler som antagits för att underlätta tillgången till uppgifter om rättstvister rörande konkurrenshämmande beteende eller som följer av den allmänna gruppundantagsförordningen avseende statligt stöd) bör formuleras på ett sådant sätt att det inte diskriminerar små och medelstora företag utan istället stöder dem och deras tillhandahållande av tjänster på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att ny lagstiftning, t.ex. för att undvika sena betalningar eller på området för upphovsrätt, bolagsrätt eller konkurrensrätt (till exempel regler som antagits för att underlätta tillgången till uppgifter om rättstvister rörande konkurrenshämmande beteende eller som följer av den allmänna gruppundantagsförordningen avseende statligt stöd) bör formuleras på ett sådant sätt att det inte diskriminerar små och medelstora företag utan istället stöder dem och deras tillhandahållande av tjänster på hela den inre marknaden.

| 76. | Europaparlamentet poängterar behovet av att små och medelstora företag engageras på ett korrekt sätt och i rätt tid i framtagandet av politiska åtgärder och anser därför att kommissionens samrådsperiod bör förlängas till minst tolv veckor från det att samrådsunderlaget finns tillängligt på alla gemenskapsspråk. Parlamentet erkänner den viktiga och värdefulla roll som branschorganisationer spelar, varför kommissionen uppmanas att, i relevanta fall, integrera små och medelstora företag och deras företrädare direkt i sina rådgivande expertkommittéer och högnivågrupper. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet poängterar behovet av att små och medelstora företag engageras på ett korrekt sätt och i rätt tid i framtagandet av politiska åtgärder och anser därför att kommissionens samrådsperiod bör förlängas till minst tolv veckor från det att samrådsunderlaget finns tillängligt på alla gemenskapsspråk. Parlamentet erkänner den viktiga och värdefulla roll som branschorganisationer spelar, varför kommissionen uppmanas att, i relevanta fall, integrera små och medelstora företag och deras företrädare direkt i sina rådgivande expertkommittéer och högnivågrupper.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en förenkling och harmonisering av bolagsrätten, särskilt redovisningsreglerna på den inre marknaden, i syfte att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag och öka insynen för alla berörda parter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att kraftigt främja användningen av ny teknik såsom XBRL (Extensible Business Reporting Language) genom att lägga fram en färdplan för att införa XBRL-rapportering i EU i syfte att göra den obligatorisk inom en rimlig tidshorisont och att främja och stödja användningen av denna öppna standard. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en förenkling och harmonisering av bolagsrätten, särskilt redovisningsreglerna på den inre marknaden, i syfte att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag och öka insynen för alla berörda parter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att kraftigt främja användningen av ny teknik såsom XBRL (Extensible Business Reporting Language) genom att lägga fram en färdplan för att införa XBRL-rapportering i EU i syfte att göra den obligatorisk inom en rimlig tidshorisont och att främja och stödja användningen av denna öppna standard.

| 78. | Europaparlamentet uppmuntrar till statistikundantag för mikroföretag, som tillfälligt undantar dem från obligatoriska statistiska undersökningar, samt till en bred tillämpning av ”engångsprincipen” när det gäller uppgifter som ska lämnas in av företagen till offentliga myndigheter och till fortsatt utveckling av e-förvaltning. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmuntrar till statistikundantag för mikroföretag, som tillfälligt undantar dem från obligatoriska statistiska undersökningar, samt till en bred tillämpning av ”engångsprincipen” när det gäller uppgifter som ska lämnas in av företagen till offentliga myndigheter och till fortsatt utveckling av e-förvaltning.

| 79. | Europaparlamentet betonar behovet av gemensamma införandedatum för ny gemenskapslagstiftning som påverkar små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och organisationer för små och medelstora företag att kortfattat och lättbegripligt informera dessa företag om ändringar i lagstiftningen som berör dem. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar behovet av gemensamma införandedatum för ny gemenskapslagstiftning som påverkar små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och organisationer för små och medelstora företag att kortfattat och lättbegripligt informera dessa företag om ändringar i lagstiftningen som berör dem.

| 80. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med organisationer för små och medelstora företag och på basis av befintliga strukturer såsom kontoren för Enterprise Europe Network och Europe Direct inrätta nationella kontaktpunkter, fysiska eller elektroniska, och stödorgan för små och medelstora företag i linje med ”one-stop-shop”-principen, vilka ska ge tillgång till varierande informationskällor och stödtjänster ordnade efter ett företags livscykel. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med organisationer för små och medelstora företag och på basis av befintliga strukturer såsom kontoren för Enterprise Europe Network och Europe Direct inrätta nationella kontaktpunkter, fysiska eller elektroniska, och stödorgan för små och medelstora företag i linje med ”one-stop-shop”-principen, vilka ska ge tillgång till varierande informationskällor och stödtjänster ordnade efter ett företags livscykel.

| 81. | Europaparlamentet framhåller de svårigheter som finns när det gäller att starta nya företag på grund av de många olika system som gäller i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet anser därför att det måste inrättas ett enhetligt system för företagsetablering där processen sker stegvis och det är möjligt att etablera ett företag på 48 timmar. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet framhåller de svårigheter som finns när det gäller att starta nya företag på grund av de många olika system som gäller i de enskilda medlemsstaterna. Parlamentet anser därför att det måste inrättas ett enhetligt system för företagsetablering där processen sker stegvis och det är möjligt att etablera ett företag på 48 timmar.

| 82. | Europaparlamentet upprepar att de finansiella bestämmelserna för gemenskapsprogram fortfarande ofta leder till onödigt byråkratiska, långa och kostsamma förfaranden, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att gjuta nytt liv i det europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, offentliggöra uppgifter om dessa företags deltagande i de olika gemenskapsprogrammen, åtföljda av en nyttoanalys, och lägga fram förslag om hur man ska öka deras deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka de små och medelstora företagens respektive företrädares inflytande och synlighet inom de olika politikområdena. Parlamentet stöder också alla initiativ som främjar uppkomsten av en ”småföretagaranda” när offentliga myndigheter genomför politiken, till exempel kommissionens ”Enterprise Experience”-program, som låter europeiska tjänstemän bekanta sig med små och medelstora företag. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet upprepar att de finansiella bestämmelserna för gemenskapsprogram fortfarande ofta leder till onödigt byråkratiska, långa och kostsamma förfaranden, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att gjuta nytt liv i det europeiska observationsorganet för små och medelstora företag, offentliggöra uppgifter om dessa företags deltagande i de olika gemenskapsprogrammen, åtföljda av en nyttoanalys, och lägga fram förslag om hur man ska öka deras deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka de små och medelstora företagens respektive företrädares inflytande och synlighet inom de olika politikområdena. Parlamentet stöder också alla initiativ som främjar uppkomsten av en ”småföretagaranda” när offentliga myndigheter genomför politiken, till exempel kommissionens ”Enterprise Experience”-program, som låter europeiska tjänstemän bekanta sig med små och medelstora företag.

| 83. | Europaparlamentet beklagar medlemsstaternas praxis att skärpa reglerna vid den nationella tillämpningen (”gold-plating”), något som är särskilt skadligt för små och medelstora företag, och uppmanar kommissionen att undersöka vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att förhindra detta. Parlamentet efterlyser uppföljande konsekvensbedömningar med analyser av hur beslut faktiskt tillämpas i medlemsstaterna och på lokal nivå. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet beklagar medlemsstaternas praxis att skärpa reglerna vid den nationella tillämpningen (”gold-plating”), något som är särskilt skadligt för små och medelstora företag, och uppmanar kommissionen att undersöka vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att förhindra detta. Parlamentet efterlyser uppföljande konsekvensbedömningar med analyser av hur beslut faktiskt tillämpas i medlemsstaterna och på lokal nivå.

| 84. | Europaparlamentet efterlyser en särskild EU-webbplats för små och medelstora företag med information och ansökningsblanketter för EU-projekt, nationella telefonnummer, länkar till partners, handelsinformation, information om forskningsprojekt samt Internetbaserad rådgivning, instruktioner och information om ny lagstiftning. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet efterlyser en särskild EU-webbplats för små och medelstora företag med information och ansökningsblanketter för EU-projekt, nationella telefonnummer, länkar till partners, handelsinformation, information om forskningsprojekt samt Internetbaserad rådgivning, instruktioner och information om ny lagstiftning.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna arbeta för en harmonisering av de ansökningsformulär som företag måste fylla i vid ansöknings- och anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna arbeta för en harmonisering av de ansökningsformulär som företag måste fylla i vid ansöknings- och anbudsförfaranden.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar priset för ”bästa idén för att minska byråkratin” för offentliga myndigheter som har vidtagit åtgärder för att minska byråkratin på lokal, regional eller nationell nivå. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet välkomnar priset för ”bästa idén för att minska byråkratin” för offentliga myndigheter som har vidtagit åtgärder för att minska byråkratin på lokal, regional eller nationell nivå.

| 87. | Europaparlamentet efterlyser 30 dagars betalning från EU:s sammanhållningsfond till redan godkända projekt, så att dessa projekt fortsätter att utvecklas, överleva och fungera. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet efterlyser 30 dagars betalning från EU:s sammanhållningsfond till redan godkända projekt, så att dessa projekt fortsätter att utvecklas, överleva och fungera.

Omvandla hållbarhet till företag

| 88. | Europaparlamentet konstaterar att arbetet för att öka hållbarheten kan bli en viktig källa till (miljö)innovation och en viktig tillgång för industriell konkurrenskraft. Parlamentet uppmärksammar att små och medelstora företags medvetenhet om nya energieffektiva och miljövänliga lösningar ofta brister, eller så saknar de ekonomiska resurser för att skaffa dessa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka hur gemenskapen kan hjälpa små och medelstora företag att bli mer resurs- och energieffektiva. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet konstaterar att arbetet för att öka hållbarheten kan bli en viktig källa till (miljö)innovation och en viktig tillgång för industriell konkurrenskraft. Parlamentet uppmärksammar att små och medelstora företags medvetenhet om nya energieffektiva och miljövänliga lösningar ofta brister, eller så saknar de ekonomiska resurser för att skaffa dessa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka hur gemenskapen kan hjälpa små och medelstora företag att bli mer resurs- och energieffektiva.

| 89. | Europaparlamentet erinrar om den vikt som läggs vid småföretagens sociala ansvar och att dessa företag behöver övergripande förbindelser, nätverk och tjänster. Parlamentet anser att det är inte är verkningsfullt att åberopa certifiering enligt gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning, både för att den tar uppmärksamheten från andra befintliga certifieringar och för att den endast har koppling till miljöutmaningar. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet erinrar om den vikt som läggs vid småföretagens sociala ansvar och att dessa företag behöver övergripande förbindelser, nätverk och tjänster. Parlamentet anser att det är inte är verkningsfullt att åberopa certifiering enligt gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning, både för att den tar uppmärksamheten från andra befintliga certifieringar och för att den endast har koppling till miljöutmaningar.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som nyligen tagits för att hjälpa små och medelstora företag att följa miljölagstiftningen, bland annat genom sänkta avgifter, säkerställande av tillgång till information om miljönormer och särskilda undantag från gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som nyligen tagits för att hjälpa små och medelstora företag att följa miljölagstiftningen, bland annat genom sänkta avgifter, säkerställande av tillgång till information om miljönormer och särskilda undantag från gemenskapsrätten.

*

* *

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 316 E, 22.12.2006, s. 378.

(2)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 258.

(3)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 174.

(5)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut (EG) nr 1639/2006 av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (EUT L 310, 9.11.2006, s. 15).

(7)  EGT L 200, 8.8.2000, s. 35.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

---

Onsdag 11 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/60

---

Onsdag 11 mars 2009Romernas sociala situation och bättre tillgång för romer till EU:s arbetsmarknad

P6_TA(2009)0117

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om romernas sociala situation och om att förbättra deras tillträde till arbetsmarknaden i EU (2008/2137(INI))

2010/C 87 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 3, 6, 7, 29 och 149 i EG-fördraget, i synnerhet kravet att medlemsstaterna ska garantera lika möjligheter för alla medborgare i unionen,

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget, som gör det möjligt för gemenskapen att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på bland annat grund av ras eller etniskt ursprung,

med beaktande av sina resolutioner av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (1), den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i EU (2), den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer (3) och den 10 juli 2008 om folkräkningen av romerna i Italien på grundval av etniskt ursprung (4),

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (5),

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (6) och rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling inom yrkeslivet (7),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 med titeln ”En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa” (KOM(2008)0412) (Kommissionens meddelande om en förnyad social agenda),

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 juni 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (8),

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (9),

med beaktande av Europarådets ramkonvention av den 1 februari 1995 om skydd av nationella minoriteter och av Europarådets konvention av den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

med beaktande av OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) handlingsplan för att förbättra romernas och sinternas situation inom OSSE-området, antagen den 27 november 2003,

med beaktande av årsrapporten för 2007 om rasism och främlingsfientlighet i medlemsstaterna, från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

med beaktande av förklaringen av den 2 februari 2005 om decenniet för integrering av romer och inrättandet av en utbildningsfond för romer den 12 maj 2005,

med beaktande av kommissionens rapport med titeln ”The Situation of Roma in an Enlarged Europe” från 2005,

med beaktande av den rapport om etniska minoriteter på arbetsmarknaden (”Ethnic Minorities on the Labour Market – An Urgent Call for Better Social Inclusion”) som utarbetats av den rådgivande högnivågruppen med experter på social integration av etniska minoriteter i samhället och på arbetsmarknaden i april 2007,

med beaktande av slutrapporten om människorättssituationen för romer, sinter och resandefolk i Europa från 2006 av Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om ”Integration of minorities” (10) (EESK:s yttrande),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0038/2009), och av följande skäl:

| A. | Efter utvidgningarna av Europeiska unionen nyligen har behovet av social integration skapat nya utmaningar som måste tacklas inom ramen för nya demografiska och ekonomiska förhållanden. Även om dessa utmaningar måste tacklas i alla medlemsstater är de öst- och centraleuropeiska länderna mer påverkade p.g.a. den strukturella, ekonomiska, och sociala omvandling som de genomgått under de senaste tjugo åren. Därför befinner sig de svaga sociala grupperna, t.ex. romerna, i den mest utsatta situationen. |
| --- | --- |

A.

Efter utvidgningarna av Europeiska unionen nyligen har behovet av social integration skapat nya utmaningar som måste tacklas inom ramen för nya demografiska och ekonomiska förhållanden. Även om dessa utmaningar måste tacklas i alla medlemsstater är de öst- och centraleuropeiska länderna mer påverkade p.g.a. den strukturella, ekonomiska, och sociala omvandling som de genomgått under de senaste tjugo åren. Därför befinner sig de svaga sociala grupperna, t.ex. romerna, i den mest utsatta situationen.

| B. | I medlemsstater där näringssektorer har kollapsat och i regioner som har sett sina utvecklingsmöjligheter minska har i synnerhet romerna, som ett resultat därav, hamnat i samhällets utkanter genom att fattigdomen snabbt har ökat. Parlamentet konstaterar och upprepar att i denna process har romernas medborgarskap och unionsmedborgarskap förlorat i värde och att utvidgningens fördelar inte har nått dem på ett adekvat sätt, vilket har förstärkt deras marginalisering på många sätt och ökat risken för flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

B.

I medlemsstater där näringssektorer har kollapsat och i regioner som har sett sina utvecklingsmöjligheter minska har i synnerhet romerna, som ett resultat därav, hamnat i samhällets utkanter genom att fattigdomen snabbt har ökat. Parlamentet konstaterar och upprepar att i denna process har romernas medborgarskap och unionsmedborgarskap förlorat i värde och att utvidgningens fördelar inte har nått dem på ett adekvat sätt, vilket har förstärkt deras marginalisering på många sätt och ökat risken för flerfaldig diskriminering.

| C. | Den strategiska politiska insatsen för att främja lika möjligheter för romer innebär att man måste bekämpa en oerhört komplicerad social situation eftersom romerna, Europas största etniska minoritet, är drabbade av samma nackdelar som andra grupper. Denna kamp kan mest effektivt stödjas genom en heltäckande strategi för romerna och en samordnad instrumentuppsättning som omfattar en rad sektorsvisa politiska åtgärder samt finansieringsstöd för detta. |
| --- | --- |

C.

Den strategiska politiska insatsen för att främja lika möjligheter för romer innebär att man måste bekämpa en oerhört komplicerad social situation eftersom romerna, Europas största etniska minoritet, är drabbade av samma nackdelar som andra grupper. Denna kamp kan mest effektivt stödjas genom en heltäckande strategi för romerna och en samordnad instrumentuppsättning som omfattar en rad sektorsvisa politiska åtgärder samt finansieringsstöd för detta.

| D. | De resande är en separat etnisk företeelse, som det vore berättigat att diskutera som en separat fråga, både med avseende på mänskliga rättigheter och med avseende på sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor. |
| --- | --- |

D.

De resande är en separat etnisk företeelse, som det vore berättigat att diskutera som en separat fråga, både med avseende på mänskliga rättigheter och med avseende på sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor.

| E. | Processen att integrera romerna i samhället är inte en unilateral utan en multilateral process, och romerna måste delta aktivt i beslutsprocessen när politiken för social delaktighet utformas. |
| --- | --- |

E.

Processen att integrera romerna i samhället är inte en unilateral utan en multilateral process, och romerna måste delta aktivt i beslutsprocessen när politiken för social delaktighet utformas.

| F. | Romernas levnadsförhållanden, deras hälsostatus och deras utbildningsnivå avgör deras sociala situation och arbetsmarknadssituation och tjänar ofta som förevändning för social utestängning från majoritetssamhället och rasism. Allt detta hindrar en förbättring av livskvaliteten, och därmed hävdandet av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Romernas levnadsförhållanden, deras hälsostatus och deras utbildningsnivå avgör deras sociala situation och arbetsmarknadssituation och tjänar ofta som förevändning för social utestängning från majoritetssamhället och rasism. Allt detta hindrar en förbättring av livskvaliteten, och därmed hävdandet av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna.

| G. | Dåliga kollektivtrafikförbindelser, brist på offentliga institutioner och offentliga tjänster, särskilt utbildnings- och hälsovårdssystem av god kvalitet samt utflyttning av företag tvingar ungdomar att flytta från sina hem av ekonomiska skäl, vilket förvärrar regionala olikheter och ghettobildning. |
| --- | --- |

G.

Dåliga kollektivtrafikförbindelser, brist på offentliga institutioner och offentliga tjänster, särskilt utbildnings- och hälsovårdssystem av god kvalitet samt utflyttning av företag tvingar ungdomar att flytta från sina hem av ekonomiska skäl, vilket förvärrar regionala olikheter och ghettobildning.

| H. | Det är mycket viktigt att precis före slutet av Lissabonprocessens andra period utvärdera romernas sociala situation och anställningsmöjligheter och fatta beslut om vad som bör göras. |
| --- | --- |

H.

Det är mycket viktigt att precis före slutet av Lissabonprocessens andra period utvärdera romernas sociala situation och anställningsmöjligheter och fatta beslut om vad som bör göras.

| I. | Europaparlamentet erkänner struktur- och sammanhållningsfondernas betydelse för att främja integrationen, men konstaterar att det, på grund av komplexiteten i de sociala problem som romerna står inför, inte är möjligt att lösa dessa problem enbart genom det system med projekt som kännetecknar struktur- och sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet erkänner struktur- och sammanhållningsfondernas betydelse för att främja integrationen, men konstaterar att det, på grund av komplexiteten i de sociala problem som romerna står inför, inte är möjligt att lösa dessa problem enbart genom det system med projekt som kännetecknar struktur- och sammanhållningsfonderna.

| J. | Det är onekligen viktigt att erkänna tidigare god praxis, men dess giltighet är begränsad i tid och rum. |
| --- | --- |

J.

Det är onekligen viktigt att erkänna tidigare god praxis, men dess giltighet är begränsad i tid och rum.

| K. | Många romska grupper tenderar numera att stanna kvar på hemorten, i stället för att flytta till områden där det kan finnas bättre möjligheter att få arbete. |
| --- | --- |

K.

Många romska grupper tenderar numera att stanna kvar på hemorten, i stället för att flytta till områden där det kan finnas bättre möjligheter att få arbete.

Romer på arbetsmarknaden: tillträde eller utslagning?

| 1. | Europaparlamentet anser att det behövs en samordnad insats för att förbättra romernas arbets- och levnadsvillkor, med följande tre mål:






  — | Öka romernas ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det behövs en samordnad insats för att förbättra romernas arbets- och levnadsvillkor, med följande tre mål:

—

Öka romernas ekonomiska möjligheter.

| — | Bygga humankapital. |
| --- | --- |

—

Bygga humankapital.

| — | Stärka det sociala kapitalet och samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

—

Stärka det sociala kapitalet och samhällsutvecklingen.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att den politik som riktar sig mot romerna i många fall inte har förbättrat deras situation. I alla insatser från EU:s och medlemsstaternas sida som särskilt rör romerna bör aktörer från den romska befolkningsgruppen delta som beslutsfattare, så att deras kapacitet och ansvar för att organisera sig själva respekteras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att den politik som riktar sig mot romerna i många fall inte har förbättrat deras situation. I alla insatser från EU:s och medlemsstaternas sida som särskilt rör romerna bör aktörer från den romska befolkningsgruppen delta som beslutsfattare, så att deras kapacitet och ansvar för att organisera sig själva respekteras.

| 3. | Europaparlamentet noterar att den ojämlika tillgången till tjänster och de socioekonomiska nackdelar som de romska barnen drabbas av i praktiken innebär att de inte kan få tillgång till tidig utveckling och utbildning av hög kvalitet. Dessa nackdelar påverkar i sin tur deras senare chanser på arbetsmarknaden och deras emotionella, sociala, fysiska och personliga utveckling negativt, och därmed deras integrering i majoritetssamhället. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den ojämlika tillgången till tjänster och de socioekonomiska nackdelar som de romska barnen drabbas av i praktiken innebär att de inte kan få tillgång till tidig utveckling och utbildning av hög kvalitet. Dessa nackdelar påverkar i sin tur deras senare chanser på arbetsmarknaden och deras emotionella, sociala, fysiska och personliga utveckling negativt, och därmed deras integrering i majoritetssamhället.

| 4. | Europaparlamentet noterar att utbildningssystemen är selektiva, och trots medlemsstaternas ansträngningar att komma till rätta med segregationen leder de många och varierande systemen som särskilt utvecklats för att tackla segregation i stället till att skillnaderna mellan sociala grupper snarare ökar och skapar stora nackdelar för de fattiga, särskilt romerna, som befinner sig i en ond cirkel. Därför krävs riktad utbildningspolitik som vänder sig till romska familjer och uppmuntrar aktivt deltagande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att utbildningssystemen är selektiva, och trots medlemsstaternas ansträngningar att komma till rätta med segregationen leder de många och varierande systemen som särskilt utvecklats för att tackla segregation i stället till att skillnaderna mellan sociala grupper snarare ökar och skapar stora nackdelar för de fattiga, särskilt romerna, som befinner sig i en ond cirkel. Därför krävs riktad utbildningspolitik som vänder sig till romska familjer och uppmuntrar aktivt deltagande.

| 5. | Europaparlamentet betonar att trots att andelen romska ungdomar med gymnasieutbildning och högre utbildning har ökat i vissa medlemsstater är deras kvalifikationsnivå fortfarande långt under EU-genomsnittet. Det finns en klyfta mellan bristen på arbetskraft å ena sidan och hög arbetslöshet på grund av romernas låga kvalifikationer å andra sidan. Därför kräver parlamentet att medlemsstaterna och EU prioriterar stöd till romerna så att de kan förbättra sina kvalifikationer. Parlamentet framhåller att romernas ställning på arbetsmarknaden, i brist på formella kvalifikationer också kan förbättras om man utarbetar ett system för erkännande av praktiska färdigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att trots att andelen romska ungdomar med gymnasieutbildning och högre utbildning har ökat i vissa medlemsstater är deras kvalifikationsnivå fortfarande långt under EU-genomsnittet. Det finns en klyfta mellan bristen på arbetskraft å ena sidan och hög arbetslöshet på grund av romernas låga kvalifikationer å andra sidan. Därför kräver parlamentet att medlemsstaterna och EU prioriterar stöd till romerna så att de kan förbättra sina kvalifikationer. Parlamentet framhåller att romernas ställning på arbetsmarknaden, i brist på formella kvalifikationer också kan förbättras om man utarbetar ett system för erkännande av praktiska färdigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att garantera att romska kvinnor och flickor har tillgång till utbildning av hög kvalitet på lika villkor och att införa incitament (exempelvis möjligheter till fortbildning inom yrket) för att locka goda lärarkrafter till skolor i socioekonomiskt missgynnade områden, särskilt i landsbygdskommuner med hög andel romsk befolkning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att garantera att romska kvinnor och flickor har tillgång till utbildning av hög kvalitet på lika villkor och att införa incitament (exempelvis möjligheter till fortbildning inom yrket) för att locka goda lärarkrafter till skolor i socioekonomiskt missgynnade områden, särskilt i landsbygdskommuner med hög andel romsk befolkning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de romska kvinnornas tillgång till yrkesutbildning, och att anpassa yrkesutbildningen till behovet på de lokala arbetsmarknaderna i syfte att ge de romska kvinnorna gångbara färdigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de romska kvinnornas tillgång till yrkesutbildning, och att anpassa yrkesutbildningen till behovet på de lokala arbetsmarknaderna i syfte att ge de romska kvinnorna gångbara färdigheter.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att en stor majoritet av romerna med akademisk examen inte återvänder till den romska gemenskapen när de är klara med universitetet och att vissa av dem förnekar sitt ursprung eller inte längre accepteras i gemenskapen när de försöker återvända. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att en stor majoritet av romerna med akademisk examen inte återvänder till den romska gemenskapen när de är klara med universitetet och att vissa av dem förnekar sitt ursprung eller inte längre accepteras i gemenskapen när de försöker återvända.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar att man utarbeta ett omfattande programpaket som främjar och motiverar romer med akademisk examen att återvända till sina samhällen och till sysselsättning inom dessa samhällen och i deras intresse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar att man utarbeta ett omfattande programpaket som främjar och motiverar romer med akademisk examen att återvända till sina samhällen och till sysselsättning inom dessa samhällen och i deras intresse.

| 10. | Europaparlamentet anser att romska medborgare i vissa medlemsstater påverkar befolkningspyramiden på ett särskilt sätt. Parlamentet noterar att andelen romska barn i befolkningen är stor, medan deras förväntade livslängd vid födseln är hela 10 år kortare än för personer som tillhör majoritetsbefolkningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att romska medborgare i vissa medlemsstater påverkar befolkningspyramiden på ett särskilt sätt. Parlamentet noterar att andelen romska barn i befolkningen är stor, medan deras förväntade livslängd vid födseln är hela 10 år kortare än för personer som tillhör majoritetsbefolkningen.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att trots att medlemsstaterna har använt betydande resurser från EU och medlemsstaterna för att hjälpa långtidsarbetslösa att hitta arbete har man ännu ingen funnit någon konsekvent lösning på EU-nivå. Medlemsstaterna tar itu med situationen på mycket olika sätt och i mycket olika omfattning, och de har inte skapat möjligheter att återvända till arbetsmarknaden långsiktigt, utan deras åtgärder, t.ex. statliga sysselsättningsprogram, har ytterligare förvärrat stigmatiseringen av romerna. Därför måste både EU och medlemsstaterna ändra sin politik till en helhetsstrategi som behandlar alla aspekter av deras utestängning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att trots att medlemsstaterna har använt betydande resurser från EU och medlemsstaterna för att hjälpa långtidsarbetslösa att hitta arbete har man ännu ingen funnit någon konsekvent lösning på EU-nivå. Medlemsstaterna tar itu med situationen på mycket olika sätt och i mycket olika omfattning, och de har inte skapat möjligheter att återvända till arbetsmarknaden långsiktigt, utan deras åtgärder, t.ex. statliga sysselsättningsprogram, har ytterligare förvärrat stigmatiseringen av romerna. Därför måste både EU och medlemsstaterna ändra sin politik till en helhetsstrategi som behandlar alla aspekter av deras utestängning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa yrkesutbildningsprogrammen till behoven på de lokala arbetsmarknaderna och att ge arbetsgivarna incitament att erbjuda okvalificerade arbetstagare (däribland romer) arbete och utbildning samt möjligheter att skaffa sig praktisk erfarenhet direkt på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa yrkesutbildningsprogrammen till behoven på de lokala arbetsmarknaderna och att ge arbetsgivarna incitament att erbjuda okvalificerade arbetstagare (däribland romer) arbete och utbildning samt möjligheter att skaffa sig praktisk erfarenhet direkt på arbetsplatsen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att göra årliga könsuppdelade skattningar av hur stor andel långtidsarbetslösa (däribland romer) som får arbete efter att ha genomgått en arbetsmarknadsutbildning, och på grundval av dessa erfarenheter utarbeta nya metoder och starta nya utbildningsprogram anpassade till lokala färdigheter och ekonomiska behov. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar nationella och lokala myndigheter att göra årliga könsuppdelade skattningar av hur stor andel långtidsarbetslösa (däribland romer) som får arbete efter att ha genomgått en arbetsmarknadsutbildning, och på grundval av dessa erfarenheter utarbeta nya metoder och starta nya utbildningsprogram anpassade till lokala färdigheter och ekonomiska behov.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel för att bevara och skydda traditionell romsk verksamhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel för att bevara och skydda traditionell romsk verksamhet.

| 15. | Europaparlamentet instämmer med kommissionens uppfattning att vuxna romer, på grund av de många olika nackdelar som de lider av, är underrepresenterade bland den förvärvsarbetande befolkningen och i livslångt lärande, sällan har tillgång till den moderna kommunikationsteknikens produkter (Internet) och är överrepresenterade bland långtidsarbetslösa och i lågprestigeyrken, vilket skapar de största hindren för deras återintegrering på arbetsmarknaden. Därför måste direktiv 2000/78/EG, som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet instämmer med kommissionens uppfattning att vuxna romer, på grund av de många olika nackdelar som de lider av, är underrepresenterade bland den förvärvsarbetande befolkningen och i livslångt lärande, sällan har tillgång till den moderna kommunikationsteknikens produkter (Internet) och är överrepresenterade bland långtidsarbetslösa och i lågprestigeyrken, vilket skapar de största hindren för deras återintegrering på arbetsmarknaden. Därför måste direktiv 2000/78/EG, som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, genomföras i praktiken.

| 16. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att inrätta särskilda gemenskapsåtgärder för att främja romers tillträde till yrkesutbildningsprogram. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att inrätta särskilda gemenskapsåtgärder för att främja romers tillträde till yrkesutbildningsprogram.

| 17. | Europaparlamentet fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på att denna sociala tudelning kan driva många romska arbetssökande att gå från den lagliga till den informella ekonomin, och att det behövs samordnade ansträngningar på EU- och medlemsstatsnivå för att förmå dessa arbetstagare att gå tillbaka till laglig anställning med arbetsrelaterade rättigheter och social trygghet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på att denna sociala tudelning kan driva många romska arbetssökande att gå från den lagliga till den informella ekonomin, och att det behövs samordnade ansträngningar på EU- och medlemsstatsnivå för att förmå dessa arbetstagare att gå tillbaka till laglig anställning med arbetsrelaterade rättigheter och social trygghet.

| 18. | Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att främja en politik för social och ekonomisk delaktighet, bland annat genom tillfälliga åtgärder för att tillhandahålla anständigt boende. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att främja en politik för social och ekonomisk delaktighet, bland annat genom tillfälliga åtgärder för att tillhandahålla anständigt boende.

| 19. | Europaparlamentet riktar särskild uppmärksamhet mot att främjande av den obehöriga och outbildade arbetskraftens rörlighet kan leda till ännu värre diskriminering av romska kvinnor som redan är ytterst känsliga för diskriminering på flera grunder, och kan hindra deras fortsatta framsteg på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet riktar särskild uppmärksamhet mot att främjande av den obehöriga och outbildade arbetskraftens rörlighet kan leda till ännu värre diskriminering av romska kvinnor som redan är ytterst känsliga för diskriminering på flera grunder, och kan hindra deras fortsatta framsteg på arbetsmarknaden.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i medlemsstaterna att förbättra de romska kvinnornas ekonomiska oberoende genom att främja enkla åtgärder för egenföretagande och start av små och medelstora företag samt tillgång till mikrokrediter, och att stimulera en tjänsteekonomi på platsen där de bor för att bredda de romska kvinnornas erfarenheter och kunskaper. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i medlemsstaterna att förbättra de romska kvinnornas ekonomiska oberoende genom att främja enkla åtgärder för egenföretagande och start av små och medelstora företag samt tillgång till mikrokrediter, och att stimulera en tjänsteekonomi på platsen där de bor för att bredda de romska kvinnornas erfarenheter och kunskaper.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att utarbeta ett system som bl.a. genom skatter och på andra sätt gynnar företag som anställer romska kvinnor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att utarbeta ett system som bl.a. genom skatter och på andra sätt gynnar företag som anställer romska kvinnor.

| 22. | Europaparlamentet anser att man måste inse att de romska bostadsområdena i praktiken är svåra att avveckla med hjälp av EU-medel enligt reglerna för Europeiska regionala utvecklingsfonden, eftersom det för de medlemsstater som anslöt sig efter 2004 fastställdes ett minsta invånarantal för att bostadsområden ska komma i fråga för anslag som budgeterats för bostadsfrågor, något som innebär att finansieringen av boendekostnader inte når just de människor som lever under de sämsta förhållandena i de minsta bostadsområdena. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att man måste inse att de romska bostadsområdena i praktiken är svåra att avveckla med hjälp av EU-medel enligt reglerna för Europeiska regionala utvecklingsfonden, eftersom det för de medlemsstater som anslöt sig efter 2004 fastställdes ett minsta invånarantal för att bostadsområden ska komma i fråga för anslag som budgeterats för bostadsfrågor, något som innebär att finansieringen av boendekostnader inte når just de människor som lever under de sämsta förhållandena i de minsta bostadsområdena.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att lösningen på romernas sociala och ekonomiska problem kräver en helhetsstrategi och långsiktiga, samordnade lösningar inom bostads-, utbildnings-, sjuk- och hälsovårds- och arbetsmarknadspolitiken. Därför föreslår parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att alla åtgärder som vidtas för att förbättra romernas situation bör betraktas som en oskiljaktig del av åtgärderna för att stödja regional utveckling och social delaktighet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller att lösningen på romernas sociala och ekonomiska problem kräver en helhetsstrategi och långsiktiga, samordnade lösningar inom bostads-, utbildnings-, sjuk- och hälsovårds- och arbetsmarknadspolitiken. Därför föreslår parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att alla åtgärder som vidtas för att förbättra romernas situation bör betraktas som en oskiljaktig del av åtgärderna för att stödja regional utveckling och social delaktighet.

| 24. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör utnyttja översynen av reglerna för struktur- och sammanhållningsfonderna som ger större utrymme för komplexa program genom att tillåta överföringar på över 10 procent mellan olika fonder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör utnyttja översynen av reglerna för struktur- och sammanhållningsfonderna som ger större utrymme för komplexa program genom att tillåta överföringar på över 10 procent mellan olika fonder.

| 25. | Europaparlamentet noterar förslaget om ett övergripande nytt direktiv för att bekämpa diskriminering utanför arbetslivet på grund av ålder, funktionshinder, sexuell läggning, religion eller övertygelse, och kräver att direktiv 2000/43/EG genomförs i praktiken. Parlamentet anser att kommissionen i den sociala agendans anda bör fastställa särskilda mål och utarbeta välavvägda program som syftar till att avskaffa diskrimineringen och den sociala stämplingen av romer och hindra att de övergår till brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar förslaget om ett övergripande nytt direktiv för att bekämpa diskriminering utanför arbetslivet på grund av ålder, funktionshinder, sexuell läggning, religion eller övertygelse, och kräver att direktiv 2000/43/EG genomförs i praktiken. Parlamentet anser att kommissionen i den sociala agendans anda bör fastställa särskilda mål och utarbeta välavvägda program som syftar till att avskaffa diskrimineringen och den sociala stämplingen av romer och hindra att de övergår till brottslig verksamhet.

| 26. | Europaparlamentet betonar att den grundläggande förutsättningen för att främja romernas sociala delaktighet och tillträde till arbetsmarknaden är att de ges lika sociala och politiska rättigheter. I detta sammanhang uppmanar parlamentet medlemsstaterna och kandidatländerna att fastställa en strategi för att förbättra romernas valdeltagande som väljare och kandidater på alla nivåer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att den grundläggande förutsättningen för att främja romernas sociala delaktighet och tillträde till arbetsmarknaden är att de ges lika sociala och politiska rättigheter. I detta sammanhang uppmanar parlamentet medlemsstaterna och kandidatländerna att fastställa en strategi för att förbättra romernas valdeltagande som väljare och kandidater på alla nivåer.

| 27. | Europaparlamentet håller med om att det är viktigt med mikrokrediter, som rekommenderas ur olika synvinklar i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda och i EESK:s yttrandet och som är ett sätt att ställa ett minimimått av resurser till förfogande så att de allra fattigaste kan slå in på en väg i riktning mot personligt ansvar, företagarfärdigheter och utveckling av deras skapande förmåga, inbegripet beviljande av krediter för att täcka kostnaderna för egenföretagare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet håller med om att det är viktigt med mikrokrediter, som rekommenderas ur olika synvinklar i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda och i EESK:s yttrandet och som är ett sätt att ställa ett minimimått av resurser till förfogande så att de allra fattigaste kan slå in på en väg i riktning mot personligt ansvar, företagarfärdigheter och utveckling av deras skapande förmåga, inbegripet beviljande av krediter för att täcka kostnaderna för egenföretagare.

| 28. | Europaparlamentet stöder EU-institutionernas förslag om att fler romer bör anställas i offentlig tjänst, med hänvisning till principen om lika behandling, men påpekar att detta inte bara förutsätter att man inom den offentliga förvaltningen bedriver en personal- och utbildningspolitik som gynnar detta mål, utan också att man gör särskilda insatser och aktivt stöder allmänhetens acceptans av denna princip. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder EU-institutionernas förslag om att fler romer bör anställas i offentlig tjänst, med hänvisning till principen om lika behandling, men påpekar att detta inte bara förutsätter att man inom den offentliga förvaltningen bedriver en personal- och utbildningspolitik som gynnar detta mål, utan också att man gör särskilda insatser och aktivt stöder allmänhetens acceptans av denna princip.

| 29. | Europaparlamentet betonar att den sociala marknaden, hälso- och sjukvård, hemtjänst, kök inom den offentliga sektorn, barnomsorgstjänster osv. kan skapa nya arbetstillfällen för arbetslösa romer (särskilt kvinnor). Parlamentet bekräftar emellertid att marknaden för sociala tjänster kräver en permanent koppling mellan den som tillhandahåller och den som utnyttjar tjänsten och att man därför bara kan förvänta sig en ökning av sysselsatta romer inom dessa områden under förutsättning att samhället accepterar dem, men att sådana anställningar också främjar social acceptans. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att den sociala marknaden, hälso- och sjukvård, hemtjänst, kök inom den offentliga sektorn, barnomsorgstjänster osv. kan skapa nya arbetstillfällen för arbetslösa romer (särskilt kvinnor). Parlamentet bekräftar emellertid att marknaden för sociala tjänster kräver en permanent koppling mellan den som tillhandahåller och den som utnyttjar tjänsten och att man därför bara kan förvänta sig en ökning av sysselsatta romer inom dessa områden under förutsättning att samhället accepterar dem, men att sådana anställningar också främjar social acceptans.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att avskaffa rashat och uppmaning till diskriminering av och våld mot romerna i medierna och i varje slags form av kommunikationsmedium, och vädjar till medierna att fastställa god praxis i sin personalrekrytering på ett sådant sätt så att hela befolkningens sammansättning återspeglas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att avskaffa rashat och uppmaning till diskriminering av och våld mot romerna i medierna och i varje slags form av kommunikationsmedium, och vädjar till medierna att fastställa god praxis i sin personalrekrytering på ett sådant sätt så att hela befolkningens sammansättning återspeglas.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att romska kvinnor ofta verkar i den informella ekonomin och att sysselsättningsgraden är mycket låg bland dem. För att få bukt med flerfaldig diskriminering, hög arbetslöshet och fattigdom bör man vidta riktade politiska åtgärder som fokuserar på att erbjuda romska kvinnor en faktisk tillgång till arbetsmarknaden, vilket är en förutsättning för att förbättra deras ställning i samhället och familjen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att romska kvinnor ofta verkar i den informella ekonomin och att sysselsättningsgraden är mycket låg bland dem. För att få bukt med flerfaldig diskriminering, hög arbetslöshet och fattigdom bör man vidta riktade politiska åtgärder som fokuserar på att erbjuda romska kvinnor en faktisk tillgång till arbetsmarknaden, vilket är en förutsättning för att förbättra deras ställning i samhället och familjen.

| 32. | Europaparlamentet anser att sysselsättning för romska kvinnor bör främjas också genom sysselsättningsvänliga system för socialt stöd och lämpliga möjligheter till utbildning och specialisering så att de på lång sikt förbereds för ett arbete där de tjäna sitt levebröd och som gör det möjligt att förena familje- och yrkesliv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra möjligheten för romska barn att få plats inom barnomsorgen, även om deras mödrar är hemma med de övriga barnen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att sysselsättning för romska kvinnor bör främjas också genom sysselsättningsvänliga system för socialt stöd och lämpliga möjligheter till utbildning och specialisering så att de på lång sikt förbereds för ett arbete där de tjäna sitt levebröd och som gör det möjligt att förena familje- och yrkesliv. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra möjligheten för romska barn att få plats inom barnomsorgen, även om deras mödrar är hemma med de övriga barnen.

| 33. | Europaparlamentet betonar att bättre bostäder och hälso- och sjukvårdstjänster skulle kunna förbättra de romska kvinnornas tillträde till arbetsmarknaden och öka deras möjligheter att behålla sina arbeten längre. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att bättre bostäder och hälso- och sjukvårdstjänster skulle kunna förbättra de romska kvinnornas tillträde till arbetsmarknaden och öka deras möjligheter att behålla sina arbeten längre.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att social- och sysselsättningspolitiken bör bidra till medborgarnas individuella potential och behov och skapa fler tillfällen för den största arbetskraftsreserven, t.ex. äldre människor, funktionshindrade personer och fattiga människor som saknar utbildning, däribland romerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att social- och sysselsättningspolitiken bör bidra till medborgarnas individuella potential och behov och skapa fler tillfällen för den största arbetskraftsreserven, t.ex. äldre människor, funktionshindrade personer och fattiga människor som saknar utbildning, däribland romerna.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att den flerfaldiga diskriminering som drabbar romska kvinnor bör tas upp och särskilt behandlas i politiska åtgärder riktade mot romska kvinnor, vilket skulle kunna få en dubbel, långsiktig positiv effekt för dem och övriga familjemedlemmar, särskilt barnen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att den flerfaldiga diskriminering som drabbar romska kvinnor bör tas upp och särskilt behandlas i politiska åtgärder riktade mot romska kvinnor, vilket skulle kunna få en dubbel, långsiktig positiv effekt för dem och övriga familjemedlemmar, särskilt barnen.

| 36. | Europaparlamentet motsätter sig åsikten om att stöd som avser hjälpa långtidsarbetslösa (bland dem många romer) att få arbete strider mot principen om konkurrensneutralitet, oavsett om det betalas ut till arbetsgivarna eller arbetstagarna, eftersom integrationen av romerna är ett socialpolitiskt mål som ställer krav på att det skapas subventionerade arbetstillfällen på marknaden. Subventionering av arbetstillfällen på arbetsmarknaden i syfte att återintegrera romska arbetstagare är att föredra framför att subventionera de långtidsarbetslösa. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet motsätter sig åsikten om att stöd som avser hjälpa långtidsarbetslösa (bland dem många romer) att få arbete strider mot principen om konkurrensneutralitet, oavsett om det betalas ut till arbetsgivarna eller arbetstagarna, eftersom integrationen av romerna är ett socialpolitiskt mål som ställer krav på att det skapas subventionerade arbetstillfällen på marknaden. Subventionering av arbetstillfällen på arbetsmarknaden i syfte att återintegrera romska arbetstagare är att föredra framför att subventionera de långtidsarbetslösa.

| 37. | Europaparlamentet erkänner att vissa traditionella romska sysselsättningar, såsom konst och hantverk, kan bidra till att bevara befolkningsgruppens särdrag och förbättra dess materiella situation och sociala integrering, och anser att det är önskvärt att stödja vissa särskilda yrkes- och verksamhetsområden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erkänner att vissa traditionella romska sysselsättningar, såsom konst och hantverk, kan bidra till att bevara befolkningsgruppens särdrag och förbättra dess materiella situation och sociala integrering, och anser att det är önskvärt att stödja vissa särskilda yrkes- och verksamhetsområden.

Kampen för överlevnad i samhällets marginaler

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att romernas kultur är en av de kulturer i Europeiska unionen som kännetecknas av en stark familjetradition och påpekar att bilden av romerna bland allmänheten präglas av traditionella könsroller och familjer med många barn samt av att flera generationer bor tillsammans, att släktingar är benägna att bo nära varandra och att man i hög grad slår vakt om släktskapsbanden. Parlamentet anser därför att man, både i EU:s och medlemsstaternas program för romfamiljer, måste bygga på de starka sidorna i detta naturligt stödjande nätverk. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att romernas kultur är en av de kulturer i Europeiska unionen som kännetecknas av en stark familjetradition och påpekar att bilden av romerna bland allmänheten präglas av traditionella könsroller och familjer med många barn samt av att flera generationer bor tillsammans, att släktingar är benägna att bo nära varandra och att man i hög grad slår vakt om släktskapsbanden. Parlamentet anser därför att man, både i EU:s och medlemsstaternas program för romfamiljer, måste bygga på de starka sidorna i detta naturligt stödjande nätverk.

| 39. | Europaparlamentet framhåller vikten av att bevara och bekräfta romernas kulturella särdrag för att skydda deras identitet och minska fördomarna mot denna minoritet, och anser därför att medlemsstaterna och kommissionen måste spela en mer aktiv roll när det gäller att stödja den romska minoritetens andliga liv. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller vikten av att bevara och bekräfta romernas kulturella särdrag för att skydda deras identitet och minska fördomarna mot denna minoritet, och anser därför att medlemsstaterna och kommissionen måste spela en mer aktiv roll när det gäller att stödja den romska minoritetens andliga liv.

| 40. | Europaparlamentet håller med om uppfattningen i EESK:s yttrande att romska kvinnor har låg status i familjehierarkin, gifts bort tidigt, ofta utsätts för våld i hemmet och ofta blir offer för prostitution och människohandel. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet håller med om uppfattningen i EESK:s yttrande att romska kvinnor har låg status i familjehierarkin, gifts bort tidigt, ofta utsätts för våld i hemmet och ofta blir offer för prostitution och människohandel.

| 41. | Europaparlamentet anser därför att EU:s och medlemsstaternas program för romer bör syfta till individuell frigörelse från traditionella hierarkier och till socioekonomiskt oberoende hos medlemmar av de romska befolkningsgrupperna, särskilt kvinnor. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser därför att EU:s och medlemsstaternas program för romer bör syfta till individuell frigörelse från traditionella hierarkier och till socioekonomiskt oberoende hos medlemmar av de romska befolkningsgrupperna, särskilt kvinnor.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att romska barns tendens att sluta skolan tidigt skadar deras individuella utbildning, deras förmåga till social integrering och deras möjlighet på arbetsmarknaden, medan det för romska kvinnor gäller att deras fysiska och psykiska hälsa och omständigheten att de lämnar skolan tidigt påverkar deras barns hälsa och skolgång, vilket ökar risken för att de blir socialt utestängda. Parlamentet understryker därför hur viktigt det är med tjänster som ökar medvetenheten genom att tillhandahålla information till romska kvinnor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att romska barns tendens att sluta skolan tidigt skadar deras individuella utbildning, deras förmåga till social integrering och deras möjlighet på arbetsmarknaden, medan det för romska kvinnor gäller att deras fysiska och psykiska hälsa och omständigheten att de lämnar skolan tidigt påverkar deras barns hälsa och skolgång, vilket ökar risken för att de blir socialt utestängda. Parlamentet understryker därför hur viktigt det är med tjänster som ökar medvetenheten genom att tillhandahålla information till romska kvinnor.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att de nuvarande och framtida rättsliga ramarna omfattar bestämmelser för att förhindra och bekämpa diskriminering på olika grunder som romska kvinnor utsätts för, för att förbättra deras socioekonomiska ställning och garantera dem tillgång till hälso- och sjukvård, barnomsorg och utbildning av god kvalitet, vilket är förutsättningar för anställning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att de nuvarande och framtida rättsliga ramarna omfattar bestämmelser för att förhindra och bekämpa diskriminering på olika grunder som romska kvinnor utsätts för, för att förbättra deras socioekonomiska ställning och garantera dem tillgång till hälso- och sjukvård, barnomsorg och utbildning av god kvalitet, vilket är förutsättningar för anställning.

| 44. | Europaparlamentet anser att integrationsprocessen måste inledas på ett tidigt stadium i livet för att effektivt erbjuda alternativ till fattigdom och social utslagning. Därför måste det skapas ett institutionellt nätverk för samhällsbaserade sociala tjänster och utbildningstjänster inriktade på barn och familjer, som tillgodoser behoven på det regionala och det personliga planet och garantera lika tillgång till tjänster av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ge särskilt stöd till program för integration av romska barn på ett tidigt stadium i alla länder där man kan utnyttja EU-medel (t.ex. föranslutningsinstrumentet eller struktur- och sammanhållningsfonderna). |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att integrationsprocessen måste inledas på ett tidigt stadium i livet för att effektivt erbjuda alternativ till fattigdom och social utslagning. Därför måste det skapas ett institutionellt nätverk för samhällsbaserade sociala tjänster och utbildningstjänster inriktade på barn och familjer, som tillgodoser behoven på det regionala och det personliga planet och garantera lika tillgång till tjänster av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ge särskilt stöd till program för integration av romska barn på ett tidigt stadium i alla länder där man kan utnyttja EU-medel (t.ex. föranslutningsinstrumentet eller struktur- och sammanhållningsfonderna).

| 45. | Europaparlamentet noterar att romska barn är överrepresenterade i särskolorna samt att en stor del av dem skickas till sådana skolor utan någon motivering, oftast till följd av diskriminering. Parlamentet påpekar att det är diskriminerande och en allvarlig kränkning av den grundläggande rättigheten till utbildning att tvinga barn som oriktigt klassificeras som mentalt funktionshindrade att gå i särskola, och att det försvårar de fortsatta studierna och möjligheterna att få arbete och leder till minskad aktivitet, samtidigt som det belastar budgetarna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att romska barn är överrepresenterade i särskolorna samt att en stor del av dem skickas till sådana skolor utan någon motivering, oftast till följd av diskriminering. Parlamentet påpekar att det är diskriminerande och en allvarlig kränkning av den grundläggande rättigheten till utbildning att tvinga barn som oriktigt klassificeras som mentalt funktionshindrade att gå i särskola, och att det försvårar de fortsatta studierna och möjligheterna att få arbete och leder till minskad aktivitet, samtidigt som det belastar budgetarna.

| 46. | Europaparlamentet instämmer med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag om att det av omsorg om de unga barnens utveckling behövs mångfasetterade former av stöd som tar sikte på hela familjen och, samtidigt som de är avpassade efter familjens behov, tillhandahåller skräddarsytt praktiskt bistånd (”sure start”). |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet instämmer med Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag om att det av omsorg om de unga barnens utveckling behövs mångfasetterade former av stöd som tar sikte på hela familjen och, samtidigt som de är avpassade efter familjens behov, tillhandahåller skräddarsytt praktiskt bistånd (”sure start”).

| 47. | Europaparlamentet instämmer i uppfattningen i EESK:s yttrande att romerna, till följd av sina särdrag som befolkningsgrupp, inte har tillgång till sociala förmåner på lika villkor. Parlamentet understryker att de sociala förmånerna har till uppgift att uppväga de belastningar och brister som uppstår till följd av enskildas livssituation, deras engagemang vad gäller barntillsyn och andra socialt nyttiga engagemang. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet instämmer i uppfattningen i EESK:s yttrande att romerna, till följd av sina särdrag som befolkningsgrupp, inte har tillgång till sociala förmåner på lika villkor. Parlamentet understryker att de sociala förmånerna har till uppgift att uppväga de belastningar och brister som uppstår till följd av enskildas livssituation, deras engagemang vad gäller barntillsyn och andra socialt nyttiga engagemang.

| 48. | Europaparlamentet instämmer i rekommendationen i EESK:s yttrande att ytterligare stöd till personer som byter arbete är en förutsättning för att man ska kunna främja deltagandet på den officiella arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar att redovisat arbete måste göras attraktivt för både arbetsgivare och arbetstagare. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet instämmer i rekommendationen i EESK:s yttrande att ytterligare stöd till personer som byter arbete är en förutsättning för att man ska kunna främja deltagandet på den officiella arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar att redovisat arbete måste göras attraktivt för både arbetsgivare och arbetstagare.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att det faktum att romerna varit socialt utslagna under en del av sitt yrkesaktiva liv hindrar dem från att få tillgång till hälso- och sjukvård och är orsaken till deras situation i ålderdomen. Eftersom de börjat arbeta redan vid tidig ålder, ofta gått arbetslösa, saknat anställningstrygghet, arbetat i den informella ekonomin utan att det redovisats varvid arbetet ofta varit fysiskt tungt och inte gett dem några pensionsrättigheter, kan de varken få ordentliga pensioner eller en värdig ålderdom. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att det faktum att romerna varit socialt utslagna under en del av sitt yrkesaktiva liv hindrar dem från att få tillgång till hälso- och sjukvård och är orsaken till deras situation i ålderdomen. Eftersom de börjat arbeta redan vid tidig ålder, ofta gått arbetslösa, saknat anställningstrygghet, arbetat i den informella ekonomin utan att det redovisats varvid arbetet ofta varit fysiskt tungt och inte gett dem några pensionsrättigheter, kan de varken få ordentliga pensioner eller en värdig ålderdom.

| 50. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen tar initiativet att fastställa hur man effektivast kan stödja den sociala, ekonomiska och kulturella integrationen av den största minoriteten i Europeiska unionen, och betonar att kommissionen och medlemsstaternas regeringar behöver samarbeta om vilka åtgärder som ska vidtas för att lösa de komplexa gränsöverskridande problemen med romerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen tar initiativet att fastställa hur man effektivast kan stödja den sociala, ekonomiska och kulturella integrationen av den största minoriteten i Europeiska unionen, och betonar att kommissionen och medlemsstaternas regeringar behöver samarbeta om vilka åtgärder som ska vidtas för att lösa de komplexa gränsöverskridande problemen med romerna.

Slutsatser

| 51. | Europaparlamentet anser att det är ett gemenskapsvärde att romernas språk och kultur bevaras, men stöder dock inte tanken på att romerna skulle vara medlemmar av en statslös ”europeisk nation”, eftersom detta skulle innebära att medlemsstaterna gick fria från ansvaret och ifrågasätta möjligheterna till integration. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är ett gemenskapsvärde att romernas språk och kultur bevaras, men stöder dock inte tanken på att romerna skulle vara medlemmar av en statslös ”europeisk nation”, eftersom detta skulle innebära att medlemsstaterna gick fria från ansvaret och ifrågasätta möjligheterna till integration.

| 52. | Europaparlamentet vill uppmärksamma medlemsstaterna på att det finns en risk för att alltför många åtgärder gentemot den romska befolkningen kan leda till att denna minoritets redan svåra situation förvärras och att deras möjligheter till integration äventyras. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet vill uppmärksamma medlemsstaterna på att det finns en risk för att alltför många åtgärder gentemot den romska befolkningen kan leda till att denna minoritets redan svåra situation förvärras och att deras möjligheter till integration äventyras.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans med frivilligorganisationer och romska grupper och ledare för att utarbeta en gemensam godtagbar plan för social delaktighet för romer som ska genomföras i ett nära partnerskap. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans med frivilligorganisationer och romska grupper och ledare för att utarbeta en gemensam godtagbar plan för social delaktighet för romer som ska genomföras i ett nära partnerskap.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra projekt för att bekämpa negativa stereotypa uppfattningar om romer på alla nivåer, med stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna och även från särskilda program som Progress och initiativ som det europeiska året för interkulturell dialog 2008 och det kommande europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning 2010. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra projekt för att bekämpa negativa stereotypa uppfattningar om romer på alla nivåer, med stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna och även från särskilda program som Progress och initiativ som det europeiska året för interkulturell dialog 2008 och det kommande europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning 2010.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att även om en förbättrad social och ekonomisk situation bland romerna var en viktig fråga under utvidgningen har framstegen i allmänhet varit begränsade. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se över tidigare och pågående program och initiativ för att utvärdera resultaten. Europeiska unionen har en skyldighet att samordna redskapen för social integration på ett bättre och noggrannare sätt, och denna samordning bör bidra till att bekämpa fattigdomen, ge romerna ökade möjligheter till bättre, varaktigare och stabilare sysselsättning, bereda väg för arbetet med att göra systemen för social integration och socialskydd effektivare, vara en metod för analys av politiska erfarenheter och ömsesidigt lärande samt skapa ett system för enhetlig analys av bästa praxis. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att även om en förbättrad social och ekonomisk situation bland romerna var en viktig fråga under utvidgningen har framstegen i allmänhet varit begränsade. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se över tidigare och pågående program och initiativ för att utvärdera resultaten. Europeiska unionen har en skyldighet att samordna redskapen för social integration på ett bättre och noggrannare sätt, och denna samordning bör bidra till att bekämpa fattigdomen, ge romerna ökade möjligheter till bättre, varaktigare och stabilare sysselsättning, bereda väg för arbetet med att göra systemen för social integration och socialskydd effektivare, vara en metod för analys av politiska erfarenheter och ömsesidigt lärande samt skapa ett system för enhetlig analys av bästa praxis.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka vilka effekter syftena med och redskapen för var och en av dess former för sektorspecifik politik har för romerna, och samtidigt utarbeta en sammanhängande politisk strategi samt åstadkomma långtgående samordning. Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att i rapporterna om integrerade indikatorer och om det öppna systemet för samordning av social integration ägna uppmärksamhet åt att förändra romernas situation. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka diskrimineringens omfattning och med jämna mellanrum utvärdera romernas situation när det gäller förändringarna inom utbildnings-, sysselsättnings-, hälso- och bostadssituationen samt den sociala situationen i medlemsstaterna och i kandidatländerna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt undersöka vilka effekter syftena med och redskapen för var och en av dess former för sektorspecifik politik har för romerna, och samtidigt utarbeta en sammanhängande politisk strategi samt åstadkomma långtgående samordning. Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att i rapporterna om integrerade indikatorer och om det öppna systemet för samordning av social integration ägna uppmärksamhet åt att förändra romernas situation. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka diskrimineringens omfattning och med jämna mellanrum utvärdera romernas situation när det gäller förändringarna inom utbildnings-, sysselsättnings-, hälso- och bostadssituationen samt den sociala situationen i medlemsstaterna och i kandidatländerna.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att snarast möjligt anta en tydlig sysselsättningspolitik till förmån för missgynnade grupper, inbegripet den romska befolkningen i yrkesverksam ålder, med stödåtgärder för att underlätta en gradvis integrering på arbetsmarknaden. Med hjälp av åtgärderna ska man komma åt det beroende som skapats genom det sociala trygghetssystemet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att snarast möjligt anta en tydlig sysselsättningspolitik till förmån för missgynnade grupper, inbegripet den romska befolkningen i yrkesverksam ålder, med stödåtgärder för att underlätta en gradvis integrering på arbetsmarknaden. Med hjälp av åtgärderna ska man komma åt det beroende som skapats genom det sociala trygghetssystemet.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med de olika internationella organisationerna och stödja framväxten av ett akademiskt nätverk för experter på romska frågor som kan tillhandahålla vetenskapliga uppgifter och stöd genom forskning, analys, insamling av bevis och utformning av rekommendationer, för att bedöma frågor rörande romernas integrering samt besluta om vilka frågor som ska tas upp, beskriva frågor som berör romerna med det allvar som situationen kräver, utgående från sammanfattande rapporter som utarbetats av dessa organisationer samt sammanställa en övergripande EU-utvärdering åtminstone en gång vartannat år. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med de olika internationella organisationerna och stödja framväxten av ett akademiskt nätverk för experter på romska frågor som kan tillhandahålla vetenskapliga uppgifter och stöd genom forskning, analys, insamling av bevis och utformning av rekommendationer, för att bedöma frågor rörande romernas integrering samt besluta om vilka frågor som ska tas upp, beskriva frågor som berör romerna med det allvar som situationen kräver, utgående från sammanfattande rapporter som utarbetats av dessa organisationer samt sammanställa en övergripande EU-utvärdering åtminstone en gång vartannat år.

| 59. | Europaparlamentet kritiserar de medlemsstater som ännu inte ratificerat Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, och uppmanar dessa medlemsstater att snarast ratificera konventionen. Vidare uppmanas de medlemsstater som har infört förbehåll enligt ramkonventionen, som påverkar erkännandet av romerna som nationell minoritet, att dra tillbaka dessa förbehåll. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet kritiserar de medlemsstater som ännu inte ratificerat Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, och uppmanar dessa medlemsstater att snarast ratificera konventionen. Vidare uppmanas de medlemsstater som har infört förbehåll enligt ramkonventionen, som påverkar erkännandet av romerna som nationell minoritet, att dra tillbaka dessa förbehåll.

| 60. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att






  a) | skapa en expertgrupp på EU-nivå där företrädare för romerna ingår, som kan samordna medlemsstaternas strategier för romer och användningen av EU-medel för främjandet av gruppen, |
| --- | --- | --- |

60.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att

a)

skapa en expertgrupp på EU-nivå där företrädare för romerna ingår, som kan samordna medlemsstaternas strategier för romer och användningen av EU-medel för främjandet av gruppen,

| b) | inrätta partnerskap mellan olika organisationer som företräder romska intressen och lämpliga institutioner i medlemsstaterna, och |
| --- | --- |

b)

inrätta partnerskap mellan olika organisationer som företräder romska intressen och lämpliga institutioner i medlemsstaterna, och

| c) | tillämpa instrument såsom förmånliga lån eller statligt stöd, och att vid planeringen av jordbruksbidrag också eftersträva det viktiga målet att romska medborgare ska kunna säkra sin försörjning från jordbruket så att de, som ett komplement till eller i stället för lönearbete i jordbruket, kan bli öppna för möjligheten söka sig till innovativa former av jordbruksarbete, inklusive sociala kooperativ, och på så vis motivera de resurser som krävs. |
| --- | --- |

c)

tillämpa instrument såsom förmånliga lån eller statligt stöd, och att vid planeringen av jordbruksbidrag också eftersträva det viktiga målet att romska medborgare ska kunna säkra sin försörjning från jordbruket så att de, som ett komplement till eller i stället för lönearbete i jordbruket, kan bli öppna för möjligheten söka sig till innovativa former av jordbruksarbete, inklusive sociala kooperativ, och på så vis motivera de resurser som krävs.

| 61. | Europaparlamentet anser att man i somliga medlemsstater effektivt kan nå ut till målgrupperna (i romska bostadsområden eller i delar av bostadsområden) med hjälp av definitionen ”många olika nackdelar” (multiple disadvantages), men att det är svårt att nå mindre enheter som t.ex. familjen och den enskilde genom dessa målgrupper. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att man i somliga medlemsstater effektivt kan nå ut till målgrupperna (i romska bostadsområden eller i delar av bostadsområden) med hjälp av definitionen ”många olika nackdelar” (multiple disadvantages), men att det är svårt att nå mindre enheter som t.ex. familjen och den enskilde genom dessa målgrupper.

| 62. | Europaparlamentet anser dock att det bör skapas rättsliga förutsättningar för att inleda frivillig och anonym insamling av uppgifter och för att upprätta en jämförbar databas, med vederbörlig hänsyn tagen till reglerna för uppgiftsskydd och skydd av de mänskliga rättigheterna, och utan att man tillgriper metoder som kränker människovärdet. Parlamentet anser att kommissionen bör föreslå nödvändiga ändringar av lagstiftningen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser dock att det bör skapas rättsliga förutsättningar för att inleda frivillig och anonym insamling av uppgifter och för att upprätta en jämförbar databas, med vederbörlig hänsyn tagen till reglerna för uppgiftsskydd och skydd av de mänskliga rättigheterna, och utan att man tillgriper metoder som kränker människovärdet. Parlamentet anser att kommissionen bör föreslå nödvändiga ändringar av lagstiftningen.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utarbetande, kontroll och bekräftelse av en samling med bästa metoder när det gäller program för romer, bl.a. avseende bostäder, utbildning och sysselsättning, efter analyser som genomförts av ett oberoende organ. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utarbetande, kontroll och bekräftelse av en samling med bästa metoder när det gäller program för romer, bl.a. avseende bostäder, utbildning och sysselsättning, efter analyser som genomförts av ett oberoende organ.

| 64. | Europaparlamentet anser att upprättandet av en databas inte är ett alternativ utan en förutsättning för ett system för bedömning och utvärdering med vars hjälp man kan se vilka resultat som utbytet av bästa praxis och av användningen av resurser har gett. Parlamentet anser att man för detta ändamål behöver ett system med indikatorer som ska omfatta alla områden av livet och kunna användas av var och en och som förutom utfallsdata och input-data för programmen också berör användningen av indikatorer för sociala resultat och konsekvenser, inklusive förutsättningar för finansiering. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen fastställer detta system med indikatorer i ramförordningen om strukturfonderna och i förordningarna om andra typer av statligt stöd. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att upprättandet av en databas inte är ett alternativ utan en förutsättning för ett system för bedömning och utvärdering med vars hjälp man kan se vilka resultat som utbytet av bästa praxis och av användningen av resurser har gett. Parlamentet anser att man för detta ändamål behöver ett system med indikatorer som ska omfatta alla områden av livet och kunna användas av var och en och som förutom utfallsdata och input-data för programmen också berör användningen av indikatorer för sociala resultat och konsekvenser, inklusive förutsättningar för finansiering. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen fastställer detta system med indikatorer i ramförordningen om strukturfonderna och i förordningarna om andra typer av statligt stöd.

| 65. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen formulerar mera konsekventa och entydiga förväntningar på alla de utvecklingsprogram som finansieras med gemenskapsmedel och av vilka det kan krävas en redovisning av hur de bidragit till att förebygga eller avhjälpa den sociala utslagningen av romerna. Parlamentet anser att medlemsstaterna och EU:s organ bör undersöka all utveckling som finansieras ur struktur- och sammanhållningsfonderna, utgående från vilken inverkan programmet har på romernas sociala integration. Parlamentet rekommenderar dessutom, när det gäller samtliga program i urvalsskedet, att man prioriterar sådan utveckling som också utformas för att förbättra situationen för de romer som bor i särskilt missgynnade bostadsområden och de som är fattiga och arbetslösa. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen formulerar mera konsekventa och entydiga förväntningar på alla de utvecklingsprogram som finansieras med gemenskapsmedel och av vilka det kan krävas en redovisning av hur de bidragit till att förebygga eller avhjälpa den sociala utslagningen av romerna. Parlamentet anser att medlemsstaterna och EU:s organ bör undersöka all utveckling som finansieras ur struktur- och sammanhållningsfonderna, utgående från vilken inverkan programmet har på romernas sociala integration. Parlamentet rekommenderar dessutom, när det gäller samtliga program i urvalsskedet, att man prioriterar sådan utveckling som också utformas för att förbättra situationen för de romer som bor i särskilt missgynnade bostadsområden och de som är fattiga och arbetslösa.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med varje medlemsstat utarbeta och genomföra en bred fortlöpande informationskampanj riktad till allmänheten och romerna om medlemsstaternas program för att förbättra romernas levnadsvillkor, och om programmens genomförande. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med varje medlemsstat utarbeta och genomföra en bred fortlöpande informationskampanj riktad till allmänheten och romerna om medlemsstaternas program för att förbättra romernas levnadsvillkor, och om programmens genomförande.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt övervaka åtgärder och insatser och hur de bidrar till att förbättra romernas ställning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt övervaka åtgärder och insatser och hur de bidrar till att förbättra romernas ställning på arbetsmarknaden.

| 68. | Europaparlamentet vill att resurser om vilka det beslutas på EU-nivå bl.a. ska användas till ”målinriktade” program som också involverar experter från organisationer med erfarenhet på detta område vilka skulle ge stöd och råd, för att uppväga att romerna missgynnats i fråga om utbildning och yrkeskvalifikationer. När medlemsstaterna fattar beslut om anslag till andra områden än tidig utveckling och det offentliga skolväsendet bör de vid tilldelningen av gemenskapsmedel och egna medel beakta huruvida de lokala myndigheter, organisationer etc. som ansökt om stöd har uppfyllt sina skyldigheter att få bort segregeringen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet vill att resurser om vilka det beslutas på EU-nivå bl.a. ska användas till ”målinriktade” program som också involverar experter från organisationer med erfarenhet på detta område vilka skulle ge stöd och råd, för att uppväga att romerna missgynnats i fråga om utbildning och yrkeskvalifikationer. När medlemsstaterna fattar beslut om anslag till andra områden än tidig utveckling och det offentliga skolväsendet bör de vid tilldelningen av gemenskapsmedel och egna medel beakta huruvida de lokala myndigheter, organisationer etc. som ansökt om stöd har uppfyllt sina skyldigheter att få bort segregeringen.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra nationella myndigheter att upphöra med den diskriminerande avhysningen av romer från slumbebyggelse och i stället utarbeta konkreta bostadsprojekt med stöd av teknisk expertis och övervakningsmekanismer från bl.a. kommissionen, Världsbanken och frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna. Lösningen på romernas bostadsproblem på landsbygden måste prioriteras, uppmärksammas särskilt och åtgärdas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra nationella myndigheter att upphöra med den diskriminerande avhysningen av romer från slumbebyggelse och i stället utarbeta konkreta bostadsprojekt med stöd av teknisk expertis och övervakningsmekanismer från bl.a. kommissionen, Världsbanken och frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna. Lösningen på romernas bostadsproblem på landsbygden måste prioriteras, uppmärksammas särskilt och åtgärdas.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma inte bara organisationerna inom det civila samhället, utan också romernas kapacitet att organisera sig själva och stödja integrationspolitiken samt att stödja samhällenas utveckling, särskilt genom projekt som leder till att romerna deltar mera i beslutsfattandet och får ökat ansvar för beslut som fattats tillsammans med dem. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma inte bara organisationerna inom det civila samhället, utan också romernas kapacitet att organisera sig själva och stödja integrationspolitiken samt att stödja samhällenas utveckling, särskilt genom projekt som leder till att romerna deltar mera i beslutsfattandet och får ökat ansvar för beslut som fattats tillsammans med dem.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna granska nuvarande politik och åtgärder i syfte att lära av tidigare projekt som misslyckats. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna granska nuvarande politik och åtgärder i syfte att lära av tidigare projekt som misslyckats.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna, både på EU-nivå och nationell och lokal nivå, för övervakning av hur åtgärder och program för romer samt gemenskapens utbildningsprogram för demokrati och mänskliga rättigheter har genomförts. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja frivilligorganisationer som ägnar sig åt romerna, både på EU-nivå och nationell och lokal nivå, för övervakning av hur åtgärder och program för romer samt gemenskapens utbildningsprogram för demokrati och mänskliga rättigheter har genomförts.

| 73. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen och medlemsstaterna inrättar ett EU-omfattande forum i vilket de sociala rörelserna, fackföreningar och frivilligorganisationer som företräder romerna och deras intressen kan samråda med varandra på permanent basis för att utarbeta riktlinjer och utbyta bästa metoder, i syfte att främja ett samordnat tillvägagångssätt på EU-nivå. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen och medlemsstaterna inrättar ett EU-omfattande forum i vilket de sociala rörelserna, fackföreningar och frivilligorganisationer som företräder romerna och deras intressen kan samråda med varandra på permanent basis för att utarbeta riktlinjer och utbyta bästa metoder, i syfte att främja ett samordnat tillvägagångssätt på EU-nivå.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mer proaktiva när de uppmuntrar till överföring av arbetstillfällen till områden där det bor romer och romerna att flytta till områden där det finns arbetstillfällen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mer proaktiva när de uppmuntrar till överföring av arbetstillfällen till områden där det bor romer och romerna att flytta till områden där det finns arbetstillfällen.

| 75. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om att det är viktigt att bidra till självhjälp, även om social välfärd spelar en avgörande roll för att stödja och stärka utsatta grupper som romerna. Det långsiktiga målet är en kultur av oberoende i stället för beroende. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om att det är viktigt att bidra till självhjälp, även om social välfärd spelar en avgörande roll för att stödja och stärka utsatta grupper som romerna. Det långsiktiga målet är en kultur av oberoende i stället för beroende.

| 76. | Europaparlamentet anser att lokala arbetstillfällen och uppmuntran av företagsamhet och lokalt hantverk samt de grundläggande kunskaper som krävs måste prioriteras mycket högre, så att ökad välfärd och självrespekt kan utvecklas. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att lokala arbetstillfällen och uppmuntran av företagsamhet och lokalt hantverk samt de grundläggande kunskaper som krävs måste prioriteras mycket högre, så att ökad välfärd och självrespekt kan utvecklas.

*

* *

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0035.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0361.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0467.

(6)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(7)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2008)0286.

(9)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(10)  EUT C 27, 3.2.2009, s. 88.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/70

---

Onsdag 11 mars 2009Att möta oljeutmaningarna

P6_TA(2009)0118

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslag till lösning på utmaningarna i samband med oljeförsörjningen (2008/2212(INI))

2010/C 87 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2007”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juni 2008”Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna” (KOM(2008)0384),

med beaktande av rådets direktiv 73/238/EEG av den 24 juli 1973 om åtgärder för att dämpa verkningarna av svårigheter vid försörjningen med råolja eller petroleumprodukter (1),

med beaktande av rådets beslut 77/706/EEG av den 7 november 1977 om införandet av ett gemenskapsmål för minskning av förbrukningen av primära energikällor i händelse av svårigheter med försörjningen med råolja och petroleumprodukter (2),

med beaktande av rådets direktiv 2006/67/EG av den 24 juli 2006 om en skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter (3),

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 november 2008 till rådets direktiv om en skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter (KOM(2008)0775),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2008”Andra strategiska energiöversynen – en handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet” (KOM(2008)0781),

med beaktande av grönboken av den 12 november 2008”Mot ett tryggt, hållbart och konkurrenskraftigt europeiskt energinät” (KOM(2008)0782),

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2007 om de makroekonomiska följderna av stigande energipriser (4),

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om beroendet av olja (5),

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om krisen inom fiskesektorn till följd av det höjda priset på diesel (6),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser beträffande energitrygghet vid Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser om konsekvenserna på politikområdena av de höga livsmedels- och oljepriserna vid Europeiska rådets möte den 19-20 juni 2008,

med beaktande av Internationella energiorganets (IEA) ”World Energy Outlook 2008”,

med beaktande av det förberedande yttrandet från av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 januari 2009 om förslag till lösning på utmaningar i samband med oljeförsörjningen (7),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt yttranden från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0035/2009).

| A. | För att energitrygghet ska kunna garanteras under de kommande decennierna kommer det att krävas att diversifieringen av energitillförsel och energikällor, energibesparingar och energieffektivitet uppmärksammas i allt högre grad på EU-nivå. |
| --- | --- |

A.

För att energitrygghet ska kunna garanteras under de kommande decennierna kommer det att krävas att diversifieringen av energitillförsel och energikällor, energibesparingar och energieffektivitet uppmärksammas i allt högre grad på EU-nivå.

| B. | Det blir alltmer angeläget att utveckla en konsekvent och mångsidig energipolitik för gemenskapen för att åstadkomma försörjningstrygghet i och med Europeiska unionens växande importberoende. |
| --- | --- |

B.

Det blir alltmer angeläget att utveckla en konsekvent och mångsidig energipolitik för gemenskapen för att åstadkomma försörjningstrygghet i och med Europeiska unionens växande importberoende.

| C. | Olja är en begränsad resurs. |
| --- | --- |

C.

Olja är en begränsad resurs.

| D. | Oljeproduktionen i Europeiska unionen och Norge tillfredsställde 2007 över 30 procent av den inhemska efterfrågan. |
| --- | --- |

D.

Oljeproduktionen i Europeiska unionen och Norge tillfredsställde 2007 över 30 procent av den inhemska efterfrågan.

| E. | Många oljeresurser, vissa av dem lätt utvinningsbara, är till följd av miljöpolitiska åtgärder eller inom ramen för resursförvaltningen i många länder i världen inte helt tillgängliga i nuläget. Kostnaderna för oljeutvinning har fördubblats sedan 2005, till följd av allmänt stigande kostnader för råvaror och material. |
| --- | --- |

E.

Många oljeresurser, vissa av dem lätt utvinningsbara, är till följd av miljöpolitiska åtgärder eller inom ramen för resursförvaltningen i många länder i världen inte helt tillgängliga i nuläget. Kostnaderna för oljeutvinning har fördubblats sedan 2005, till följd av allmänt stigande kostnader för råvaror och material.

| F. | Enligt beräkningar av amerikanska Energy Information Administration kommer den globala efterfrågan på olja att ligga mer än en tredjedel högre 2030 jämfört med 2006. Efterfrågan i Europeiska unionen kommer att stiga med i genomsnitt 0,25 procent årligen mellan 2005 och 2030, framför allt till följd av en ökad efterfrågan inom transportsektorn, och det innebär att andelen olja i efterfrågan på primärenergi kommer att ligga på 35 procent i Europeiska unionen 2030. |
| --- | --- |

F.

Enligt beräkningar av amerikanska Energy Information Administration kommer den globala efterfrågan på olja att ligga mer än en tredjedel högre 2030 jämfört med 2006. Efterfrågan i Europeiska unionen kommer att stiga med i genomsnitt 0,25 procent årligen mellan 2005 och 2030, framför allt till följd av en ökad efterfrågan inom transportsektorn, och det innebär att andelen olja i efterfrågan på primärenergi kommer att ligga på 35 procent i Europeiska unionen 2030.

| G. | Europeiska unionens beroende av oljeimport kommer att stiga till 95 procent fram till 2030 och att det kommer samtidigt att ske en tilltagande koncentration av konventionella oljetillgångar till stater som tillhör ”den strategiska ellipsen”. Vid tilltagande efterfrågekonkurrens kan osäkerhet uppstå när det gäller försörjningen. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionens beroende av oljeimport kommer att stiga till 95 procent fram till 2030 och att det kommer samtidigt att ske en tilltagande koncentration av konventionella oljetillgångar till stater som tillhör ”den strategiska ellipsen”. Vid tilltagande efterfrågekonkurrens kan osäkerhet uppstå när det gäller försörjningen.

| H. | Oljepriserna förväntas stiga på lång sikt. |
| --- | --- |

H.

Oljepriserna förväntas stiga på lång sikt.

| I. | Inflationsökningen som sattes igång av höjda priser på olja och råvaror har lett till minskad köpkraft. |
| --- | --- |

I.

Inflationsökningen som sattes igång av höjda priser på olja och råvaror har lett till minskad köpkraft.

| J. | De fluktuationer i priserna som förekommit under 2008 kan inte bara härledas till den tillgång och efterfrågan som råder i nuläget, och de påverkar ekonomin på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

J.

De fluktuationer i priserna som förekommit under 2008 kan inte bara härledas till den tillgång och efterfrågan som råder i nuläget, och de påverkar ekonomin på ett negativt sätt.

| K. | Utvecklandet av nya investeringsinstrument på marknaden för olja och andra basråvaror har förstärkt dessa råvarors prisvolatilitet. Det finns ett behov av att säkerställa större insyn på energimarknaderna. |
| --- | --- |

K.

Utvecklandet av nya investeringsinstrument på marknaden för olja och andra basråvaror har förstärkt dessa råvarors prisvolatilitet. Det finns ett behov av att säkerställa större insyn på energimarknaderna.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att försörjningstrygghetsaspekten återigen har hamnat i centrum i kommissionens ovannämnda meddelande om den andra strategiska energiöversynen. Parlamentet beklagar dock att kommissionen inte har lärt sig av den ekonomiska krisen, vilken visat att enbart ett fullständigt skifte i EU:s energipolitik kommer att leda till en lösning när det gäller försörjningstryggheten, solidariteten bland medlemsstaterna, sysselsättningen och sociala, miljömässiga och ekonomiska förhållanden. Parlamentet beklagar vidare avsaknaden av ett tydligt åtagande när det gäller en vidareutveckling av energipolitiken och energistrukturen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att försörjningstrygghetsaspekten återigen har hamnat i centrum i kommissionens ovannämnda meddelande om den andra strategiska energiöversynen. Parlamentet beklagar dock att kommissionen inte har lärt sig av den ekonomiska krisen, vilken visat att enbart ett fullständigt skifte i EU:s energipolitik kommer att leda till en lösning när det gäller försörjningstryggheten, solidariteten bland medlemsstaterna, sysselsättningen och sociala, miljömässiga och ekonomiska förhållanden. Parlamentet beklagar vidare avsaknaden av ett tydligt åtagande när det gäller en vidareutveckling av energipolitiken och energistrukturen.

| 2. | Europaparlamentet betonar uttryckligen att man vid sidan av kortsiktiga åtgärder för försörjningstrygghet också bör ta hänsyn till situationen på lång sikt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar uttryckligen att man vid sidan av kortsiktiga åtgärder för försörjningstrygghet också bör ta hänsyn till situationen på lång sikt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, innan lagförslagen läggs fram, analysera de indirekta, utöver de direkta, effekterna av föreslagna åtgärder för försörjningstryggheten och kostnaderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, innan lagförslagen läggs fram, analysera de indirekta, utöver de direkta, effekterna av föreslagna åtgärder för försörjningstryggheten och kostnaderna.

Utveckling av befintliga resurser

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att enligt olika uppgifter kommer det att kunna utvinnas tillräckligt med olja för att täcka efterfrågan också under nästkommande årtionden men att det eventuellt kommer att betyda att konsumenterna måste betala högre priser. Dessutom måste investeringsvillkoren förbättras. Parlamentet betonar vidare i detta hänseende att den ihållande efterfrågan på olja i allt större utsträckning drivit tillgången mot kapacitetsgränsen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att enligt olika uppgifter kommer det att kunna utvinnas tillräckligt med olja för att täcka efterfrågan också under nästkommande årtionden men att det eventuellt kommer att betyda att konsumenterna måste betala högre priser. Dessutom måste investeringsvillkoren förbättras. Parlamentet betonar vidare i detta hänseende att den ihållande efterfrågan på olja i allt större utsträckning drivit tillgången mot kapacitetsgränsen.

| 5. | Europaparlamentet visar på osäkerheten i fråga om när och i vilken utsträckning en lucka kommer att uppstå mellan ökad efterfrågan och minskad tillgång. Parlamentet utgår ifrån att denna osäkerhet i allt högre grad kommer att återspeglas i en ökande prisvolatilitet. Parlamentet är därför övertygat om att alla åtgärder som kan minska efterfrågan på olja aktivt måste vidtas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet visar på osäkerheten i fråga om när och i vilken utsträckning en lucka kommer att uppstå mellan ökad efterfrågan och minskad tillgång. Parlamentet utgår ifrån att denna osäkerhet i allt högre grad kommer att återspeglas i en ökande prisvolatilitet. Parlamentet är därför övertygat om att alla åtgärder som kan minska efterfrågan på olja aktivt måste vidtas.

| 6. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag till de kortsiktiga åtgärder som vid behov ska vidtas för att mildra framtida oljepristoppar. Medlemsstaterna uppmanas att ge finansiellt stöd till investeringar i alternativa energikällor såsom energi från förnybara energikällor och att prioritera åtgärder för att öka konsumenternas medvetenhet, så att de köper energieffektiva produkter och tjänster för att minimera de långsiktiga kostnaderna och mildra en framtida minskning av oljeutbudet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag till de kortsiktiga åtgärder som vid behov ska vidtas för att mildra framtida oljepristoppar. Medlemsstaterna uppmanas att ge finansiellt stöd till investeringar i alternativa energikällor såsom energi från förnybara energikällor och att prioritera åtgärder för att öka konsumenternas medvetenhet, så att de köper energieffektiva produkter och tjänster för att minimera de långsiktiga kostnaderna och mildra en framtida minskning av oljeutbudet.

| 7. | Europaparlamentet kräver ökade ansträngningar för att göra icke konventionella oljeresurser kommersiellt användbara och på så sätt också bidra till en diversifiering. Parlamentet kräver att man dessutom utvecklar miljövänliga utvinningsmetoder. Parlamentet betonar att ett livscykelsynsätt på växthusgasutsläpp från bränslen som saluförs på EU:s marknad, enligt förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG när det gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och om införande av ett system för hur utsläpp av växthusgaser skall övervakas och minskas i samband med användning av vägtransportbränslen och om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG när det gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (KOM(2007)0018), verkligen kommer att stimulera oljebranschen att minska sin klimatpåverkan genom en förbättring av produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver ökade ansträngningar för att göra icke konventionella oljeresurser kommersiellt användbara och på så sätt också bidra till en diversifiering. Parlamentet kräver att man dessutom utvecklar miljövänliga utvinningsmetoder. Parlamentet betonar att ett livscykelsynsätt på växthusgasutsläpp från bränslen som saluförs på EU:s marknad, enligt förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG när det gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och om införande av ett system för hur utsläpp av växthusgaser skall övervakas och minskas i samband med användning av vägtransportbränslen och om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG när det gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar och om upphävande av direktiv 93/12/EEG (KOM(2007)0018), verkligen kommer att stimulera oljebranschen att minska sin klimatpåverkan genom en förbättring av produktionsprocesserna.

| 8. | Europaparlamentet menar att användningen av olja och andra koldioxidintensiva energikällor bör minskas, både genom utökad energieffektivitet och genom övergång till mer koldioxidneutrala lösningar, som kärnenergi eller energi från förnybara källor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet menar att användningen av olja och andra koldioxidintensiva energikällor bör minskas, både genom utökad energieffektivitet och genom övergång till mer koldioxidneutrala lösningar, som kärnenergi eller energi från förnybara källor.

| 9. | Europaparlamentet anser att utvinningen av de befintliga reserverna i allt högre grad påverkas av politiska faktorer, bland annat politisk instabilitet och bristande rättsskydd men också miljöpolitiska åtgärder och resursförvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera dialogen med produktionsländerna på alla nivåer och att försöka lösa konflikterna på ett pragmatiskt sätt i båda parters intresse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att utvinningen av de befintliga reserverna i allt högre grad påverkas av politiska faktorer, bland annat politisk instabilitet och bristande rättsskydd men också miljöpolitiska åtgärder och resursförvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera dialogen med produktionsländerna på alla nivåer och att försöka lösa konflikterna på ett pragmatiskt sätt i båda parters intresse.

| 10. | Parlamentet uppmanar kommissionen att i dialog med oljebolagen och produktionsländerna försöka hitta lösningar för hur investeringarna ska kunna fortsätta trots volatiliteten i priser och vinster. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet uppmanar kommissionen att i dialog med oljebolagen och produktionsländerna försöka hitta lösningar för hur investeringarna ska kunna fortsätta trots volatiliteten i priser och vinster.

| 11. | Europaparlamentet förväntar sig att oljebolagen ska återinvestera sina stora vinster från den senaste tiden i utforskning och utvinning av nya oljereserver och i främjande av energibesparande teknik och forskning i ersättningsvaror för olja (särskilt för transportändamål). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förväntar sig att oljebolagen ska återinvestera sina stora vinster från den senaste tiden i utforskning och utvinning av nya oljereserver och i främjande av energibesparande teknik och forskning i ersättningsvaror för olja (särskilt för transportändamål).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar till ett mer dynamiskt förhållande mellan Europeiska unionen och de oljeproducerande länderna som inbegriper en vilja att ge och ta från båda håll och som syftar till en stabilare och jämnare tillgång och prissättning på olja, vilket skulle ligga i alla inblandade parters och hela världsekonomins intresse. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar till ett mer dynamiskt förhållande mellan Europeiska unionen och de oljeproducerande länderna som inbegriper en vilja att ge och ta från båda håll och som syftar till en stabilare och jämnare tillgång och prissättning på olja, vilket skulle ligga i alla inblandade parters och hela världsekonomins intresse.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en global politisk dialog i form av ett toppmöte på hög nivå mellan oljekonsumerande och oljeproducerande länder i syfte att uppnå en rättvis balans mellan efterfrågan och tillgång på oljemarknaden och hindra oljeproducerande länder från att på konstgjord väg hålla oljepriserna på en hög nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en global politisk dialog i form av ett toppmöte på hög nivå mellan oljekonsumerande och oljeproducerande länder i syfte att uppnå en rättvis balans mellan efterfrågan och tillgång på oljemarknaden och hindra oljeproducerande länder från att på konstgjord väg hålla oljepriserna på en hög nivå.

Insyn i marknaden och prisbildningen

| 14. | Europaparlamentet oroar sig över den tilltagande och betydande prisvolatilitet som förekommit under 2008 när det gäller oljepriserna och som påverkar hela Europeiska unionens ekonomi och dess konsumenter på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet oroar sig över den tilltagande och betydande prisvolatilitet som förekommit under 2008 när det gäller oljepriserna och som påverkar hela Europeiska unionens ekonomi och dess konsumenter på ett negativt sätt.

| 15. | Europaparlamentet anser att förändringarna i oljepriserna återspeglar en ökad efterfrågan på olja, stegvis uttömning av oljereserverna, demografiska förändringar och ökad urbanisering särskilt i de nya framväxande ekonomierna, där högre medelinkomster förorsakar en efterfrågeökning, spekulation på råvarumarknaderna och globala ekonomiska cykler. Olja och andra råvaror har i allt större utsträckning använts för portföljdiversifiering som ett resultat av den amerikanska dollarns sjunkande värde. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att förändringarna i oljepriserna återspeglar en ökad efterfrågan på olja, stegvis uttömning av oljereserverna, demografiska förändringar och ökad urbanisering särskilt i de nya framväxande ekonomierna, där högre medelinkomster förorsakar en efterfrågeökning, spekulation på råvarumarknaderna och globala ekonomiska cykler. Olja och andra råvaror har i allt större utsträckning använts för portföljdiversifiering som ett resultat av den amerikanska dollarns sjunkande värde.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över volatiliteten i oljepriserna och dess inverkan på den ekonomiska och den finansiella stabiliteten. Samtidigt som parlamentet erkänner fördelarna med aktiva marknader för olja och andra energiprodukter, uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att garantera största möjliga insyn i energimarknaderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över volatiliteten i oljepriserna och dess inverkan på den ekonomiska och den finansiella stabiliteten. Samtidigt som parlamentet erkänner fördelarna med aktiva marknader för olja och andra energiprodukter, uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att garantera största möjliga insyn i energimarknaderna.

| 17. | Europaparlamentet noterar att också oljeexportörernas ekonomier skadas av en sådan volatilitet och att en stabilisering av oljepriserna därför är i alla parters intresse. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att också oljeexportörernas ekonomier skadas av en sådan volatilitet och att en stabilisering av oljepriserna därför är i alla parters intresse.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 13 juni 2008 om åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna och delar dess oro över den senaste tidens volatila oljepriser och de negativa effekter som detta får för inflationen, konkurrenskraften, handeln och den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 13 juni 2008 om åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna och delar dess oro över den senaste tidens volatila oljepriser och de negativa effekter som detta får för inflationen, konkurrenskraften, handeln och den ekonomiska tillväxten.

| 19. | Europaparlamentet anser att den huvudsakliga orsaken till de stigande oljepriserna under de senaste åtta åren beror på en starkt ökad efterfrågan som har lett till flaskhalsar vid oljeproduktion, transport och raffinering och till stora oväntade vinster för ett fåtal stora oljeoligopol. Parlamentet noterar att kraftigt stigande råvarupriser och spekulativa överföringar på finansmarknaderna starkt har påverkat utvecklingen av oljepriset. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att den huvudsakliga orsaken till de stigande oljepriserna under de senaste åtta åren beror på en starkt ökad efterfrågan som har lett till flaskhalsar vid oljeproduktion, transport och raffinering och till stora oväntade vinster för ett fåtal stora oljeoligopol. Parlamentet noterar att kraftigt stigande råvarupriser och spekulativa överföringar på finansmarknaderna starkt har påverkat utvecklingen av oljepriset.

| 20. | Europaparlamentet betonar att man bör prioritera övervakningen av konkurrensen inom bearbetning och försäljning av olje- och petroleumprodukter samt öka insynen när det gäller uppgifter om kommersiella oljelager. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att man bör prioritera övervakningen av konkurrensen inom bearbetning och försäljning av olje- och petroleumprodukter samt öka insynen när det gäller uppgifter om kommersiella oljelager.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förbättra insynen på marknaden för att stabilisera oljepriserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet på detta område. Parlamentet påpekar att även insynen i produktionsländerna absolut måste öka och att särskilt produktionsmängden och nivån på reserverna måste offentliggöras på ett öppnare sätt. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vid dialogen med produktionsländerna verka för en ökad insyn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förbättra insynen på marknaden för att stabilisera oljepriserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för Europaparlamentet och rådet på detta område. Parlamentet påpekar att även insynen i produktionsländerna absolut måste öka och att särskilt produktionsmängden och nivån på reserverna måste offentliggöras på ett öppnare sätt. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vid dialogen med produktionsländerna verka för en ökad insyn.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang förslaget om en studie över fördelarna och kostnaderna med att varje vecka offentliggöra storleken på de befintliga lagren. Kommissionen uppmanas att inkorporera resultatet av studien i sina kommande lagstiftningsförslag när det gäller minimilager av olja. Parlamentet betonar också att en världsomfattande insyn måste uppnås i detta avseende. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang förslaget om en studie över fördelarna och kostnaderna med att varje vecka offentliggöra storleken på de befintliga lagren. Kommissionen uppmanas att inkorporera resultatet av studien i sina kommande lagstiftningsförslag när det gäller minimilager av olja. Parlamentet betonar också att en världsomfattande insyn måste uppnås i detta avseende.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att olika tekniska specifikationer för oljeprodukter på de huvudsakliga marknaderna leder till en fragmentering av marknaden, som vid fall av försörjningsavbrott skulle kunna leda till stora prisökningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att kunna undanröja sådana begränsningar av marknadstillgången. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att olika tekniska specifikationer för oljeprodukter på de huvudsakliga marknaderna leder till en fragmentering av marknaden, som vid fall av försörjningsavbrott skulle kunna leda till stora prisökningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att kunna undanröja sådana begränsningar av marknadstillgången.

| 24. | Europaparlamentet anser att de strategiska reservernas funktion är att hantera de fysiska flaskhalsar som uppstår till följd av försörjningsavbrott. Parlamentet motsätter sig av den anledningen, och även på grundval av en hållbar budgetpolitik, alla försök att motverka volatila oljepriser med användning av dessa reserver. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att de strategiska reservernas funktion är att hantera de fysiska flaskhalsar som uppstår till följd av försörjningsavbrott. Parlamentet motsätter sig av den anledningen, och även på grundval av en hållbar budgetpolitik, alla försök att motverka volatila oljepriser med användning av dessa reserver.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att arbeta aktivt för att göra ny alternativ energi tillgänglig för småföretag då detta gör dem mindre beroende av fluktuationer i oljepriset. Parlamentet erkänner de små- och medelstora företagens betydelse för produktionen av biobränslen och andra former av förnybar energi, men är bekymrat över de tekniska och regleringstekniska hinder som kvarstår angående produktionen och marknadsföringen av dessa produkter och uppmanar kommissionen att arbeta för att underlätta marknadstillträde för dessa bränslen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att arbeta aktivt för att göra ny alternativ energi tillgänglig för småföretag då detta gör dem mindre beroende av fluktuationer i oljepriset. Parlamentet erkänner de små- och medelstora företagens betydelse för produktionen av biobränslen och andra former av förnybar energi, men är bekymrat över de tekniska och regleringstekniska hinder som kvarstår angående produktionen och marknadsföringen av dessa produkter och uppmanar kommissionen att arbeta för att underlätta marknadstillträde för dessa bränslen.

| 26. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt system för handeln med utsläppsrätter samt ett antagande av en lång rad andra energibesparande åtgärder bör vara viktiga instrument för att stimulera utvecklandet av en vittomfattande spjutspetsmarknad för energieffektiv teknik och energieffektiva produkter. Vidare understryker parlamentet betydelsen av tillämpa principen om att förorenaren ska betala. Parlamentet påminner om att ju fler länder som inför samma åtgärder, desto mer begränsas dessa åtgärders inverkan på den sektorsvisa konkurrenskraften. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt system för handeln med utsläppsrätter samt ett antagande av en lång rad andra energibesparande åtgärder bör vara viktiga instrument för att stimulera utvecklandet av en vittomfattande spjutspetsmarknad för energieffektiv teknik och energieffektiva produkter. Vidare understryker parlamentet betydelsen av tillämpa principen om att förorenaren ska betala. Parlamentet påminner om att ju fler länder som inför samma åtgärder, desto mer begränsas dessa åtgärders inverkan på den sektorsvisa konkurrenskraften.

Investeringar i utvinning och bearbetning av olja

| 27. | Europaparlamentet påpekar att det enligt IEA krävs årliga investeringar på upp till 350 miljarder US-dollar inom oljeindustrin fram till 2020 för att försörjningstryggheten ska kunna garanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa investeringsincitament i sin nuvarande politik, även och framför allt inom Europeiska unionen. Parlamentet understryker på så sätt vikten av en långsiktig investeringssäkerhet. Parlamentet säger dock nej till att ersätta privata investeringar och kapital med statliga medel. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att det enligt IEA krävs årliga investeringar på upp till 350 miljarder US-dollar inom oljeindustrin fram till 2020 för att försörjningstryggheten ska kunna garanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa investeringsincitament i sin nuvarande politik, även och framför allt inom Europeiska unionen. Parlamentet understryker på så sätt vikten av en långsiktig investeringssäkerhet. Parlamentet säger dock nej till att ersätta privata investeringar och kapital med statliga medel.

| 28. | Europaparlamentet oroar sig över konsekvenserna av den aktuella kreditkrisen på oljeindustrins investeringsmöjligheter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina ansträngningar för att övervinna denna kris. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet oroar sig över konsekvenserna av den aktuella kreditkrisen på oljeindustrins investeringsmöjligheter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina ansträngningar för att övervinna denna kris.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det bidrag som ökad användning av biobränslen inom transportsektorn skulle kunna ge i fråga om en ökad försörjningstrygghet. Parlamentet konstaterar att detta kommer att leda till en förstärkning och omstrukturering av oljebearbetningsindustrin. Parlamentet konstaterar vidare att man också inom transportsektorn måste vidta strukturella åtgärder för att minska efterfrågan på olja. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar det bidrag som ökad användning av biobränslen inom transportsektorn skulle kunna ge i fråga om en ökad försörjningstrygghet. Parlamentet konstaterar att detta kommer att leda till en förstärkning och omstrukturering av oljebearbetningsindustrin. Parlamentet konstaterar vidare att man också inom transportsektorn måste vidta strukturella åtgärder för att minska efterfrågan på olja.

| 30. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna och ägarna ska se till att det trots denna utveckling finns en tillräcklig reservkapacitet i Europeiska unionen för att uppväga flaskhalsar som uppstår, t.ex. till följd av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna och ägarna ska se till att det trots denna utveckling finns en tillräcklig reservkapacitet i Europeiska unionen för att uppväga flaskhalsar som uppstår, t.ex. till följd av naturkatastrofer.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och oljebolagen att ombesörja en adekvat utbildning av specialister som behövs för utforskningen av oljereserver och även för oljeproduktionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och oljebolagen att ombesörja en adekvat utbildning av specialister som behövs för utforskningen av oljereserver och även för oljeproduktionen.

Transportsätt

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de framgångar som nåtts inom ramen för Inogateprogrammet på området för förtroendeskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som med hjälp av kompletterande åtgärder kan stödja och samordna sådana projekt bättre. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar de framgångar som nåtts inom ramen för Inogateprogrammet på området för förtroendeskapande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi som med hjälp av kompletterande åtgärder kan stödja och samordna sådana projekt bättre.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om den centrala betydelsen av goda grannskapsförbindelser mellan transitländerna, liksom mellan dem och deras grannländer, och uppdrar åt medlemsstaterna och kommissionen att öka sina ansträngningar i detta avseende. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erinrar om den centrala betydelsen av goda grannskapsförbindelser mellan transitländerna, liksom mellan dem och deras grannländer, och uppdrar åt medlemsstaterna och kommissionen att öka sina ansträngningar i detta avseende.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att oljeledningar inte ingår i de transeuropeiska energinäten (TEN-E) och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka om oljeinfrastrukturen kan ingå i dessa med tanke på den aktuella utvecklingen, särskilt den minskande egenproduktionen och det stigande importberoendet samt behovet av nya transportkapaciteter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att oljeledningar inte ingår i de transeuropeiska energinäten (TEN-E) och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att undersöka om oljeinfrastrukturen kan ingå i dessa med tanke på den aktuella utvecklingen, särskilt den minskande egenproduktionen och det stigande importberoendet samt behovet av nya transportkapaciteter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för den gemensamma utrikes-, handels- och säkerhetspolitiken verka för en stabilisering, särskilt i länder som hotas av politisk instabilitet, eftersom stabilitet är grunden för investeringar och välstånd. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för den gemensamma utrikes-, handels- och säkerhetspolitiken verka för en stabilisering, särskilt i länder som hotas av politisk instabilitet, eftersom stabilitet är grunden för investeringar och välstånd.

| 36. | Parlamentet betonar att nya oljeinfrastrukturprojekt som Odessa-Gdansk och Constanta-Trieste bör förbli högprioriterade projekt av europeiskt intresse. |
| --- | --- |

36.

Parlamentet betonar att nya oljeinfrastrukturprojekt som Odessa-Gdansk och Constanta-Trieste bör förbli högprioriterade projekt av europeiskt intresse.

| 37. | Europaparlamentet oroar sig över den ökade förekomsten av piratverksamhet som hotar den internationella sjöfarten och därmed också oljetransporterna. Parlamentet välkomnar rådets gemensamma åtgärd (8) i detta avseende. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet oroar sig över den ökade förekomsten av piratverksamhet som hotar den internationella sjöfarten och därmed också oljetransporterna. Parlamentet välkomnar rådets gemensamma åtgärd (8) i detta avseende.

| 38. | Europaparlamentet oroar sig vidare över det hot mot transportrutter och den strategiska infrastrukturen som terrorismen utgör, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera dialogen med centrala aktörer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet oroar sig vidare över det hot mot transportrutter och den strategiska infrastrukturen som terrorismen utgör, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera dialogen med centrala aktörer.

Transport och fastigheter

| 39. | Europaparlamentet erinrar om energibesparingspotentialen inom byggsektorn, genom vilken efterfrågan på fossila energikällor som olja och gas skulle kunna minskas, och välkomnar de aktuella ansträngningarna från kommissionens och medlemsstaternas sida att utnyttja denna potential i ännu högre grad. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erinrar om energibesparingspotentialen inom byggsektorn, genom vilken efterfrågan på fossila energikällor som olja och gas skulle kunna minskas, och välkomnar de aktuella ansträngningarna från kommissionens och medlemsstaternas sida att utnyttja denna potential i ännu högre grad.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska unionens ansträngningar att få till stånd en diversifiering av energikällorna inom transportsektorn. Parlamentet förordar marknadsbaserade modeller för införande av ny teknik. Parlamentet erkänner att priset är den bästa indikatorn för konkurrenskraften hos ny teknik. Parlamentet beklagar dock bristen på ambition när det gäller att utnyttja den potential som energieffektiva, bättre utformade och lättare fordon utgör. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska unionens ansträngningar att få till stånd en diversifiering av energikällorna inom transportsektorn. Parlamentet förordar marknadsbaserade modeller för införande av ny teknik. Parlamentet erkänner att priset är den bästa indikatorn för konkurrenskraften hos ny teknik. Parlamentet beklagar dock bristen på ambition när det gäller att utnyttja den potential som energieffektiva, bättre utformade och lättare fordon utgör.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker tvivel över hur lämpliga den första generationens biobränslen är som ersättning för olja på medellång och lång sikt. Parlamentet kräver större ansträngningar på området för forskning om syntetiska bränslen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker tvivel över hur lämpliga den första generationens biobränslen är som ersättning för olja på medellång och lång sikt. Parlamentet kräver större ansträngningar på området för forskning om syntetiska bränslen.

| 42. | Europaparlamentet är övertygat om att oljeförbrukningens tillväxt inom transportsektorn bara kan minskas på medellång och lång sikt om EU och medlemsstaterna vidtar ytterligare åtgärder för att övergå från godstrafik och annan trafik till mer hållbara transportsätt som inte alls eller i liten utsträckning förbrukar olja, exempelvis järnväg, vattentransporter och intermodala ”transportkedjor” i tätorter (gångtrafik – cykling – kollektivtrafik – samåkning). Parlamentet är också övertygat om att kraftiga energibesparningar kan uppnås genom att fler moderna trafikledningssystem införs som minskar väntetiderna och omvägarna i väg- och lufttrafiken och vattentransport och genom att grön logistik främjas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är övertygat om att oljeförbrukningens tillväxt inom transportsektorn bara kan minskas på medellång och lång sikt om EU och medlemsstaterna vidtar ytterligare åtgärder för att övergå från godstrafik och annan trafik till mer hållbara transportsätt som inte alls eller i liten utsträckning förbrukar olja, exempelvis järnväg, vattentransporter och intermodala ”transportkedjor” i tätorter (gångtrafik – cykling – kollektivtrafik – samåkning). Parlamentet är också övertygat om att kraftiga energibesparningar kan uppnås genom att fler moderna trafikledningssystem införs som minskar väntetiderna och omvägarna i väg- och lufttrafiken och vattentransport och genom att grön logistik främjas.

Förbindelser med länder med stigande oljeförbrukning

| 43. | Europaparlamentet anser att energipolitiska frågor i högre grad måste beaktas i unionens yttre förbindelser med länder med en kraftigt stigande oljeförbrukning, och att Europeiska unionen måste arbeta för att avveckla den statliga subventioneringen av oljeprodukter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att energipolitiska frågor i högre grad måste beaktas i unionens yttre förbindelser med länder med en kraftigt stigande oljeförbrukning, och att Europeiska unionen måste arbeta för att avveckla den statliga subventioneringen av oljeprodukter.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den gemensamma utrikes-, handels- och grannskapspolitiken integrera åtgärder som kan bidra till att driva på en frikoppling över hela världen av den ekonomiska tillväxten och oljeförbrukningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den gemensamma utrikes-, handels- och grannskapspolitiken integrera åtgärder som kan bidra till att driva på en frikoppling över hela världen av den ekonomiska tillväxten och oljeförbrukningen.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att framför allt de geopolitiska följderna av de förändrade globala förutsättningarna för den internationella energitryggheten och följderna för kommande internationell systempolitik ännu inte har beaktats och diskuterats i tillräcklig utsträckning av EU. Parlamentet anser att nationella lösningar måste ersättas av nya och nära politiska och ekonomiska former för samarbete mellan EU, Förenta staterna, Ryssland och Kina, former som på medellång sikt även måste institutionaliseras. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att framför allt de geopolitiska följderna av de förändrade globala förutsättningarna för den internationella energitryggheten och följderna för kommande internationell systempolitik ännu inte har beaktats och diskuterats i tillräcklig utsträckning av EU. Parlamentet anser att nationella lösningar måste ersättas av nya och nära politiska och ekonomiska former för samarbete mellan EU, Förenta staterna, Ryssland och Kina, former som på medellång sikt även måste institutionaliseras.

*

* *

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 228, 16.8.1973, s. 1.

(2)  EGT L 292, 16.11.1977, s. 9.

(3)  EUT L 217, 8.8.2006, s. 8.

(4)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 548.

(5)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 580.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0308.

(7)  EUT C 182, 4.8.2009, s. 60.

(8)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/851/GUSP av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (EUT L 301, 12.11.2008, s. 33).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/76 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/76

---

Onsdag 11 mars 2009Grönare transporter och internalisering av externa kostnader

P6_TA(2009)0119

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om grönare transporter och internaliseringen av externa kostnader (2008/2240(INI))

2010/C 87 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 8 juli 2008 om grönare transporter (KOM(2008)0433),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 8 juli 2008 om en strategi för att internalisera externa kostnader (KOM(2008)0435),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 8 juli 2008 om åtgärder för att minska järnvägsbuller från befintliga fordon (KOM(2008)0432),

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter för ett rörligt Europa (1),

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2008 om en hållbar europeisk transportpolitik, med beaktande av EU:s energi- och miljöpolitik (2),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0055/2009), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens mål är att minska växthusgaserna med 20 %, öka användningen av förnybara energikällor upp till 20 % och minska energikonsumtionen med 20 % fram till 2020. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens mål är att minska växthusgaserna med 20 %, öka användningen av förnybara energikällor upp till 20 % och minska energikonsumtionen med 20 % fram till 2020.

| B. | Kommissionen har när det gäller grönare transporter lagt fram en rad förslag i syfte att bekämpa klimatförändringen, ett meddelande om internalisering av externa kostnader, för alla transportslag, ett meddelande om att minska järnvägsbuller samt ett konkret förslag till rättsakt om en ändring av vägavgifterna för tunga godsfordon. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har när det gäller grönare transporter lagt fram en rad förslag i syfte att bekämpa klimatförändringen, ett meddelande om internalisering av externa kostnader, för alla transportslag, ett meddelande om att minska järnvägsbuller samt ett konkret förslag till rättsakt om en ändring av vägavgifterna för tunga godsfordon.

| C. | I artikel 11.3 och 11.4 i Eurovinjettdirektivet (3), i ändrad lydelse från 2006, fastställs följande: ”Senast den 10 juni 2008 skall kommissionen, efter att ha undersökt samtliga alternativ, inbegripet kostnader relaterade till miljö, buller, överbelastning och hälsa, ta fram en allmängiltig, öppen och begriplig modell för beräkning av samtliga externa kostnader, som skall ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Denna modell skall åtföljas av en konsekvensanalys av internaliseringen av de externa kostnaderna för samtliga transportmedel och en strategi för ett stegvist genomförande av denna modell för samtliga transportmedel. Rapporten och modellen ska vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet om mer översyn av detta direktiv.” |
| --- | --- |

C.

I artikel 11.3 och 11.4 i Eurovinjettdirektivet (3), i ändrad lydelse från 2006, fastställs följande: ”Senast den 10 juni 2008 skall kommissionen, efter att ha undersökt samtliga alternativ, inbegripet kostnader relaterade till miljö, buller, överbelastning och hälsa, ta fram en allmängiltig, öppen och begriplig modell för beräkning av samtliga externa kostnader, som skall ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Denna modell skall åtföljas av en konsekvensanalys av internaliseringen av de externa kostnaderna för samtliga transportmedel och en strategi för ett stegvist genomförande av denna modell för samtliga transportmedel. Rapporten och modellen ska vid behov åtföljas av förslag till Europaparlamentet om mer översyn av detta direktiv.”

| D. | Internaliseringen bör integreras i en mer övergripande politik för att främja sammodalitet och ett hållbart transportsystem. Denna politik bör dessutom inbegripa främjande av forskning, finansiering av infrastruktur, öppning av marknader och standardisering. Dessa prissignaler är emellertid inte tillräckliga för att ändra användarnas beteende om nödvändiga alternativ saknas (renare fordon, alternativa transportsätt m.m.). |
| --- | --- |

D.

Internaliseringen bör integreras i en mer övergripande politik för att främja sammodalitet och ett hållbart transportsystem. Denna politik bör dessutom inbegripa främjande av forskning, finansiering av infrastruktur, öppning av marknader och standardisering. Dessa prissignaler är emellertid inte tillräckliga för att ändra användarnas beteende om nödvändiga alternativ saknas (renare fordon, alternativa transportsätt m.m.).

| E. | Kommissionen redogör på ett övertygande sätt för i vilken utsträckning järnvägsbuller är hälsovådligt för befolkningen, men som huvudpunkt i initiativet att minska järnvägsbullret ställer kommissionen enbart kravet att godsvagnar i efterhand ska monteras med ljuddämpande bromsar. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen redogör på ett övertygande sätt för i vilken utsträckning järnvägsbuller är hälsovådligt för befolkningen, men som huvudpunkt i initiativet att minska järnvägsbullret ställer kommissionen enbart kravet att godsvagnar i efterhand ska monteras med ljuddämpande bromsar.

Grönare transporter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om grönare transporter som ett första viktigt steg mot en sammanhängande politik för miljövänligare transporter med de olika transportslagen, samt som ett erkännande av vikten och behovet av att åstadkomma mer effektiva transporter i samband med bekämpningen av klimatförändringen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om grönare transporter som ett första viktigt steg mot en sammanhängande politik för miljövänligare transporter med de olika transportslagen, samt som ett erkännande av vikten och behovet av att åstadkomma mer effektiva transporter i samband med bekämpningen av klimatförändringen.

| 2. | Europaparlamentet understryker den stora nytta som rörligheten har för medborgarnas livskvalitet, för tillväxt och sysselsättning i EU, för den socioekonomiska och territoriella sammanhållningen och för handeln med tredjeländer samt för företag och anställda som direkt och indirekt är verksamma inom transportbranschen och logistiken |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker den stora nytta som rörligheten har för medborgarnas livskvalitet, för tillväxt och sysselsättning i EU, för den socioekonomiska och territoriella sammanhållningen och för handeln med tredjeländer samt för företag och anställda som direkt och indirekt är verksamma inom transportbranschen och logistiken

| 3. | Europaparlamentet erkänner att rörligheten, samtidigt som den har positiva effekter och är nödvändig för EU:s ekonomiska utveckling och ekonomiska och sociala sammanhållning, också påverkar naturen och människorna negativt, och förordar därför en miljövänlig utformning av den europeiska transportpolitiken, som beaktar medborgarnas och företagens rättmätiga intresse av rörlighet men även avlägsnar eller åtminstone minskar de negativa effekterna av transporterna, i överensstämmelse med unionens mål när det gäller att bekämpa den globala uppvärmningen fram till 2020. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att rörligheten, samtidigt som den har positiva effekter och är nödvändig för EU:s ekonomiska utveckling och ekonomiska och sociala sammanhållning, också påverkar naturen och människorna negativt, och förordar därför en miljövänlig utformning av den europeiska transportpolitiken, som beaktar medborgarnas och företagens rättmätiga intresse av rörlighet men även avlägsnar eller åtminstone minskar de negativa effekterna av transporterna, i överensstämmelse med unionens mål när det gäller att bekämpa den globala uppvärmningen fram till 2020.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt meddelande gjort en inventering av vilka åtgärder EU hittills vidtagit för en hållbar transportpolitik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i sitt meddelande gjort en inventering av vilka åtgärder EU hittills vidtagit för en hållbar transportpolitik.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lagt fram något övergripande koncept för en miljövänlig utformning av transporterna inom alla transportsektorer. Parlamentet noterar att kommissionen tagit preliminära initiativ som i slutändan bör leda till en omfattande strategi för internalisering av externa kostnader i alla transportslag, men har hittills i stället:






  — | som delkoncept utarbetat en handbok för uppskattning av de externa kostnaderna för transporterna samt för deras internalisering i delområden (se ”Handbok för att uppskatta de externa kostnaderna inom transportsektorn”), |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lagt fram något övergripande koncept för en miljövänlig utformning av transporterna inom alla transportsektorer. Parlamentet noterar att kommissionen tagit preliminära initiativ som i slutändan bör leda till en omfattande strategi för internalisering av externa kostnader i alla transportslag, men har hittills i stället:

—

som delkoncept utarbetat en handbok för uppskattning av de externa kostnaderna för transporterna samt för deras internalisering i delområden (se ”Handbok för att uppskatta de externa kostnaderna inom transportsektorn”),

| — | har lagt fram ett förslag om ändring av direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet), som syftar till att tillåta medlemsstaterna att ta ut avgifter för de extra kostnader som uppstår till följd av tunga fordon, i linje med artikel 11 i det direktivet, och |
| --- | --- |

—

har lagt fram ett förslag om ändring av direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet), som syftar till att tillåta medlemsstaterna att ta ut avgifter för de extra kostnader som uppstår till följd av tunga fordon, i linje med artikel 11 i det direktivet, och

| — | föreslagit att man ska beskatta de externa kostnader som orsakas av tågbuller, via infrastrukturavgifter anpassade enligt bullernivå. |
| --- | --- |

—

föreslagit att man ska beskatta de externa kostnader som orsakas av tågbuller, via infrastrukturavgifter anpassade enligt bullernivå.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att för alla transportslag utarbeta de åtgärder och instrument som krävs för att ytterligare utforma miljövänliga transporter samtidigt som den beaktar gällande internationella konventioner och redan vidtagna åtgärder inom de olika transportsektorerna. Kommissionen bör även mot bakgrund av dessa förslag lägga fram vetenskapligt motiverade konsekvensbeskrivningar för de enskilda åtgärderna och för effekterna av dem på konkurrensen mellan transportslagen samt deras effekter på kostnaderna för rörligheten och konkurrenskraften, och på så sätt skapa ett övergripande koncept för att göra transporterna grönare med hjälp av konkreta förslag till rättsakter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att för alla transportslag utarbeta de åtgärder och instrument som krävs för att ytterligare utforma miljövänliga transporter samtidigt som den beaktar gällande internationella konventioner och redan vidtagna åtgärder inom de olika transportsektorerna. Kommissionen bör även mot bakgrund av dessa förslag lägga fram vetenskapligt motiverade konsekvensbeskrivningar för de enskilda åtgärderna och för effekterna av dem på konkurrensen mellan transportslagen samt deras effekter på kostnaderna för rörligheten och konkurrenskraften, och på så sätt skapa ett övergripande koncept för att göra transporterna grönare med hjälp av konkreta förslag till rättsakter.

Internalisering av de externa kostnaderna

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt meddelande om en strategi för att internalisera externa kostnader inte klarat av den uppgift som den fick av parlamentet och rådet i artikel 11 i Eurovinjettdirektivet i ändrad betydelse, eftersom kommissionen, vilket den själv medger, inte utarbetat och lagt fram någon allmängiltig, öppen och begriplig modell för att utvärdera alla externa kostnader, eftersom den inte analyserat effekterna för samtliga transportslag och i praktiken, endast för tunga godsfordons del, presenterat det första steget mot en strategi för ett stegvist införande av modellen för alla transportslag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt meddelande om en strategi för att internalisera externa kostnader inte klarat av den uppgift som den fick av parlamentet och rådet i artikel 11 i Eurovinjettdirektivet i ändrad betydelse, eftersom kommissionen, vilket den själv medger, inte utarbetat och lagt fram någon allmängiltig, öppen och begriplig modell för att utvärdera alla externa kostnader, eftersom den inte analyserat effekterna för samtliga transportslag och i praktiken, endast för tunga godsfordons del, presenterat det första steget mot en strategi för ett stegvist införande av modellen för alla transportslag.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande ofta hänvisar till den handbok för att uppskatta de externa kostnaderna som offentliggjordes i januari 2008 och som sammanfattar de senaste vetenskapliga rönen när det gäller beräkning av externa kostnader inom transportsektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande ofta hänvisar till den handbok för att uppskatta de externa kostnaderna som offentliggjordes i januari 2008 och som sammanfattar de senaste vetenskapliga rönen när det gäller beräkning av externa kostnader inom transportsektorn.

| 9. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande ger vetenskapligt grundade motiveringar till fördelningen av de enskilda externa kostnaderna på olika transportslag, och använder sig av ett s.k. pragmatiskt angreppssätt utgående från de genomsnittliga kostnaderna. Parlamentet stöder rent allmänt kommissionens grundval för den marginella sociala kostnadsprissättningen, i linje med vitboken om transport från 2001. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande ger vetenskapligt grundade motiveringar till fördelningen av de enskilda externa kostnaderna på olika transportslag, och använder sig av ett s.k. pragmatiskt angreppssätt utgående från de genomsnittliga kostnaderna. Parlamentet stöder rent allmänt kommissionens grundval för den marginella sociala kostnadsprissättningen, i linje med vitboken om transport från 2001.

| 10. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande och i förslaget till direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet) uttryckligen tar hänsyn till principen om att den som förorenar ska betala som fastställts i artikel 175.5 i fördraget. Parlamentet uppmanar också kommissionen att vid ytterligare åtgärder i samband med internaliseringen av externa kostnader beakta alla de former av internalisering av externa kostnader som redan finns, såsom drivmedelsskatt och vägavgifter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande och i förslaget till direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet) uttryckligen tar hänsyn till principen om att den som förorenar ska betala som fastställts i artikel 175.5 i fördraget. Parlamentet uppmanar också kommissionen att vid ytterligare åtgärder i samband med internaliseringen av externa kostnader beakta alla de former av internalisering av externa kostnader som redan finns, såsom drivmedelsskatt och vägavgifter.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, då den lägger fram ytterligare förslag om en miljövänligare transportsektor, att ta med utvärderingar av effekterna av konkurrensen mellan transportslagen och dithörande sociala och ekologiska effekter, vilket gjordes i samband med förslaget om att se över direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet), och att inkludera kostnaderna för rörligheten och konkurrenskraften. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, då den lägger fram ytterligare förslag om en miljövänligare transportsektor, att ta med utvärderingar av effekterna av konkurrensen mellan transportslagen och dithörande sociala och ekologiska effekter, vilket gjordes i samband med förslaget om att se över direktiv 1999/62/EG (Eurovinjettdirektivet), och att inkludera kostnaderna för rörligheten och konkurrenskraften.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte föreslagit åtgärder för att lindra de ökade effekterna av ett avlägset läge till följd av EU:s utvidgning, och att den inte heller förutsett konsekvenserna av en tillämpning, i synnerhet i medlemsstater med geografiska hinder och medlemsstater där multimodala alternativ fortfarande saknas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att åtgärda dessa brister i samband med nästa översyn av det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte föreslagit åtgärder för att lindra de ökade effekterna av ett avlägset läge till följd av EU:s utvidgning, och att den inte heller förutsett konsekvenserna av en tillämpning, i synnerhet i medlemsstater med geografiska hinder och medlemsstater där multimodala alternativ fortfarande saknas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att åtgärda dessa brister i samband med nästa översyn av det transeuropeiska transportnätet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att inom ramen för översynen av det transeuropeiska transportnätet lägga fram ett kompletterande förslag om korridorer för multimodal rörlighet (gröna korridorer), för att de skyldigheter som ingår i det aktuella förslaget ska kompenseras genom ett utbud av tillgänglighet och rörlighet utan hinder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att inom ramen för översynen av det transeuropeiska transportnätet lägga fram ett kompletterande förslag om korridorer för multimodal rörlighet (gröna korridorer), för att de skyldigheter som ingår i det aktuella förslaget ska kompenseras genom ett utbud av tillgänglighet och rörlighet utan hinder.

| 14. | Europaparlamentet kräver att kommissionen omedelbart lägger fram konkreta förslag för samtliga transportslag samt att den slutför uppdraget i artikel 11 i Eurovinjettdirektivet i ändrad betydelse genom att den utarbetar ett omfattande koncept för att räkna ut och fördela de externa kostnaderna och bedöma effekterna av dem utgående från en begriplig modell. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att kommissionen omedelbart lägger fram konkreta förslag för samtliga transportslag samt att den slutför uppdraget i artikel 11 i Eurovinjettdirektivet i ändrad betydelse genom att den utarbetar ett omfattande koncept för att räkna ut och fördela de externa kostnaderna och bedöma effekterna av dem utgående från en begriplig modell.

Bullerskydd inom järnvägstrafiken

| 15. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande om att minska järnvägsbuller från befintliga fordon beaktar behovet att minska det buller som särskilt godståg förorsakar de människor som bor längs spåren. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande om att minska järnvägsbuller från befintliga fordon beaktar behovet att minska det buller som särskilt godståg förorsakar de människor som bor längs spåren.

| 16. | Europaparlamentet understryker att montering i efterhand på vagnar till skäliga kostnader förutsätter att de tekniska problem som nu finns löses och att den administrativa bördan avlägsnas i de relevanta certifikaten så snart som möjligt och innan bindande rättsliga regler antas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att montering i efterhand på vagnar till skäliga kostnader förutsätter att de tekniska problem som nu finns löses och att den administrativa bördan avlägsnas i de relevanta certifikaten så snart som möjligt och innan bindande rättsliga regler antas.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om sträckpriser som är graderade enligt bullernivån för lok och tågvagnar för att så snart som möjligt sporra järnvägsföretag att genomföra en snabb övergång till tysta fordon genom byte av bromsblock. Parlamentet anser att man om och på de områden där behov finns även kan beakta kortsiktiga åtgärder, och att ingen lagstiftningsåtgärd bör få negativa konsekvenser för tågtrafiken inom ramen för den intermodala konkurrensen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om sträckpriser som är graderade enligt bullernivån för lok och tågvagnar för att så snart som möjligt sporra järnvägsföretag att genomföra en snabb övergång till tysta fordon genom byte av bromsblock. Parlamentet anser att man om och på de områden där behov finns även kan beakta kortsiktiga åtgärder, och att ingen lagstiftningsåtgärd bör få negativa konsekvenser för tågtrafiken inom ramen för den intermodala konkurrensen.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att den i sitt förslag hittar ett genomförbart sätt att, genom öronmärkning av inkomster, garantera att en sådan uppgradering inte begränsar sig enbart till järnvägsföretag, utan också omfattar andra företags tågvagnar som medförs av järnvägsföretaget. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att den i sitt förslag hittar ett genomförbart sätt att, genom öronmärkning av inkomster, garantera att en sådan uppgradering inte begränsar sig enbart till järnvägsföretag, utan också omfattar andra företags tågvagnar som medförs av järnvägsföretaget.

*

* *

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 556.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0087.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG av den 17 juni 1999 om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (EGT L 187, 20.7.1999, s. 42).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/79

---

Onsdag 11 mars 2009Inför Europeiska rådets möte våren 2009: Lissabonstrategin

P6_TA(2009)0120

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte 2009

2010/C 87 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Genomföranderapport om gemenskapens Lissabonprogram 2008–2010” (KOM(2008)0881) kommissionens rekommendation av den 28 januari 2009 om rådets rekommendation om 2009 års aktualisering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2009)0034),

med beaktande av de 27 medlemsstaternas nationella reformprogram inom ramen för Lissabonstrategin,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2007 med titeln ”Det europeiska intresset – För framgång i en globaliserad värld” (KOM(2007)0581),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2007 med titeln ”En inre marknad för framtidens Europa” (KOM(2007)0724),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Den externa dimensionen av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: Rapport om marknadstillträde och fastställande av ramar för effektivare internationellt samarbete på regleringsområdet” (KOM(2008)0874),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”En uppdaterad strategisk ram för europeiskt samarbete om utbildning” (KOM(2008)0865),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen – Att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden” (KOM(2008)0868),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Sammanhållningspolitik: Att investera i realekonomin” (KOM(2008)0876),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008 med titeln ”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” (KOM(2008)0800),

med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2008)0867),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möten av den 23 och 24 mars 2000, 23 och 24 mars 2001, 22 och 23 mars 2005, 27 och 28 oktober 2005, 23 och 24 mars 2006, 8 och 9 mars 2007 och av den 13 och 14 mars 2008,

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 med titeln ”Det europeiska intresset – För framgång i en globaliserad värld” (1),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (2),

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om EMU10: Ekonomiska och monetära unionens första 10 år och framtida utmaningar (3),

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

Finanskrisen och dess ekonomiska eller sociala konsekvenser

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att den globala finanskrisen, orsakad av en global makroekonomisk obalans och en världsomfattande kreditkris, allvarligt har skadat finanssystemen i hela världen, inklusive EU. Den globala finanskrisen har lett till att kapitaliseringen av aktiemarknaderna har urholkats generellt i hela världen. Krisen har fått allvarliga negativa effekter på de ”reala ekonomierna”, och särskilt långtgående är effekterna för sysselsättningen och den sociala situationen. Finansmarknaderna har en avgörande betydelse för den reala ekonomin. Parlamentet anser därför att en av prioriteringarna för att åstadkomma tillväxt och sysselsättning, måste vara att, utöver att upprätthålla sysselsättningen, få kapitalet att flöda igen, tillhandahålla lån och finansiera investeringar, vilket kräver förnyat förtroende och tillit, genom tydliga åtaganden och statliga garantier och förbättrad tillsyn som täcker alla finansmarknader i ett globalt perspektiv, samt lagstiftning som främjar ansvarsfulla krediter till marknaderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att den globala finanskrisen, orsakad av en global makroekonomisk obalans och en världsomfattande kreditkris, allvarligt har skadat finanssystemen i hela världen, inklusive EU. Den globala finanskrisen har lett till att kapitaliseringen av aktiemarknaderna har urholkats generellt i hela världen. Krisen har fått allvarliga negativa effekter på de ”reala ekonomierna”, och särskilt långtgående är effekterna för sysselsättningen och den sociala situationen. Finansmarknaderna har en avgörande betydelse för den reala ekonomin. Parlamentet anser därför att en av prioriteringarna för att åstadkomma tillväxt och sysselsättning, måste vara att, utöver att upprätthålla sysselsättningen, få kapitalet att flöda igen, tillhandahålla lån och finansiera investeringar, vilket kräver förnyat förtroende och tillit, genom tydliga åtaganden och statliga garantier och förbättrad tillsyn som täcker alla finansmarknader i ett globalt perspektiv, samt lagstiftning som främjar ansvarsfulla krediter till marknaderna.

| 2. | Europaparlamentet rekommenderar att de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att motverka krisens omedelbara och direkta följder och för att minska de negativa effekterna på den reala ekonomin, och återhämtningspaketen, måste följas av en samordnad kort- och långsiktig handlingsplan som kan föra EU:s ekonomi mot stabil tillväxt och skydda mot liknande kriser i framtiden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet rekommenderar att de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att motverka krisens omedelbara och direkta följder och för att minska de negativa effekterna på den reala ekonomin, och återhämtningspaketen, måste följas av en samordnad kort- och långsiktig handlingsplan som kan föra EU:s ekonomi mot stabil tillväxt och skydda mot liknande kriser i framtiden.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte (4) att det är av allra största vikt att garantera stabiliteten på finansmarknaderna, och noterade att krisen på huslånemarknaden nyligen visar hur viktigt det är att Europeiska unionen utvecklar tillsynssystem för att förbättra insynen och stabiliteten på finansmarknaderna och ge konsumenterna ett bättre skydd och krävde en utvärdering av de nuvarande systemen och instrumenten för tillsyn i Europa, och insisterade på nära samråd med parlamentet, vilket ska resultera i tydliga rekommendationer om hur stabiliteten i det finansiella systemet kan förbättras och hur det ska kunna skapas en långsiktigt säker finansiell situation för europeiska företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 20 februari 2008 om bidraget till diskussionerna om Lissabonstrategin vid Europeiska rådets vårmöte (4) att det är av allra största vikt att garantera stabiliteten på finansmarknaderna, och noterade att krisen på huslånemarknaden nyligen visar hur viktigt det är att Europeiska unionen utvecklar tillsynssystem för att förbättra insynen och stabiliteten på finansmarknaderna och ge konsumenterna ett bättre skydd och krävde en utvärdering av de nuvarande systemen och instrumenten för tillsyn i Europa, och insisterade på nära samråd med parlamentet, vilket ska resultera i tydliga rekommendationer om hur stabiliteten i det finansiella systemet kan förbättras och hur det ska kunna skapas en långsiktigt säker finansiell situation för europeiska företag.

| 4. | Europaparlamentet betonar att finansmarknaderna är och kommer att förbli centrala för de sociala marknadsekonomiernas funktionssätt. Deras syfte är att finansiera ”den reala ekonomin” och öka effektiviteten i resursfördelningen. De syftar även till att ge ekonomierna möjlighet att blomstra, vilket i sin tur har gjort det möjligt för medborgarna att avsevärt höja sin levnadsstandard under de senaste årtiondena. Parlamentet understryker att fullständigt tillförlitliga, effektiva och öppna finansmarknader är en nödvändig förutsättning för en sund och innovativ och tillväxt- och jobbskapande europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att finansmarknaderna är och kommer att förbli centrala för de sociala marknadsekonomiernas funktionssätt. Deras syfte är att finansiera ”den reala ekonomin” och öka effektiviteten i resursfördelningen. De syftar även till att ge ekonomierna möjlighet att blomstra, vilket i sin tur har gjort det möjligt för medborgarna att avsevärt höja sin levnadsstandard under de senaste årtiondena. Parlamentet understryker att fullständigt tillförlitliga, effektiva och öppna finansmarknader är en nödvändig förutsättning för en sund och innovativ och tillväxt- och jobbskapande europeisk ekonomi.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att finanskrisen har skapat en möjlighet där det inte längre går att bortse från behovet av innovation som en motor för ekonomin. Det är hög tid att skapa den dynamiska kunskapsbaserade ekonomi som EU åtog sig att bygga för omkring åtta år sedan, och det är dags att skapa en ekonomi som är så energieffektiv som möjligt och har en potential att förändra världen och slå vakt om Europas välstånd och internationella konkurrenskraft för de kommande årtiondena. Det är också dags att främja innovativa näringar med förmåga att åstadkomma ny tillväxt i Europa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att finanskrisen har skapat en möjlighet där det inte längre går att bortse från behovet av innovation som en motor för ekonomin. Det är hög tid att skapa den dynamiska kunskapsbaserade ekonomi som EU åtog sig att bygga för omkring åtta år sedan, och det är dags att skapa en ekonomi som är så energieffektiv som möjligt och har en potential att förändra världen och slå vakt om Europas välstånd och internationella konkurrenskraft för de kommande årtiondena. Det är också dags att främja innovativa näringar med förmåga att åstadkomma ny tillväxt i Europa.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att de räddningsåtgärder som antagits för att undvika ytterligare skador på finanssystemet har lett till positiva resultat. Parlamentet efterlyser dock en ny finansiell struktur genom inrättande av ett öppet och effektivt regelverk för konsumenternas, företagens och de anställdas bästa. Parlamentet efterlyser ytterligare lagförslag och internationella avtal som kan motverka överdrivet risktagande, alltför stora lån i förhållande till det egna kapitalet och kortsiktigt ekonomiskt agerande, vilket har varit krisens grundläggande orsaker. Kommissionen påminns om sitt åtagande att besvara parlamentet begäran om lagstiftning som reglerar hedgefonder och private equity. Parlamentet förväntar sig att få se lagstiftningsförslag inom en snar framtid. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att de räddningsåtgärder som antagits för att undvika ytterligare skador på finanssystemet har lett till positiva resultat. Parlamentet efterlyser dock en ny finansiell struktur genom inrättande av ett öppet och effektivt regelverk för konsumenternas, företagens och de anställdas bästa. Parlamentet efterlyser ytterligare lagförslag och internationella avtal som kan motverka överdrivet risktagande, alltför stora lån i förhållande till det egna kapitalet och kortsiktigt ekonomiskt agerande, vilket har varit krisens grundläggande orsaker. Kommissionen påminns om sitt åtagande att besvara parlamentet begäran om lagstiftning som reglerar hedgefonder och private equity. Parlamentet förväntar sig att få se lagstiftningsförslag inom en snar framtid.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det råder ett akut behov av garantier för att den finansiella sektorn, som fått statligt stöd, förser företag, särskilt små och medelstora företag, och hushållen med tillräckliga krediter. Räddningsplaner måste omfatta bindande villkor när det gäller fördelning av utdelningar och praxis för utlåning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att det råder ett akut behov av garantier för att den finansiella sektorn, som fått statligt stöd, förser företag, särskilt små och medelstora företag, och hushållen med tillräckliga krediter. Räddningsplaner måste omfatta bindande villkor när det gäller fördelning av utdelningar och praxis för utlåning.

| 8. | Europaparlamentet varnar för en ond cirkel med minskade investeringar och mindre konsumtion som leder till jobbnedskärningar, nedskrivna affärsplaner och mindre innovation, som kan leda till att EU störtar in i en djup och mer långvarig recession. Parlamentet betonar vidare att det i detta sammanhang är mycket viktigt att EU har en samordnad strategi för att undvika att krisen leder till ett antal motstridiga nationella planer för finansiell stabilitet eller ekonomisk återhämtning eftersom detta kan ge upphov till konflikter och onödiga kostnader och därmed undergräva den inre marknaden och den ekonomiska och monetära unionen och Europas roll som global aktör. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet varnar för en ond cirkel med minskade investeringar och mindre konsumtion som leder till jobbnedskärningar, nedskrivna affärsplaner och mindre innovation, som kan leda till att EU störtar in i en djup och mer långvarig recession. Parlamentet betonar vidare att det i detta sammanhang är mycket viktigt att EU har en samordnad strategi för att undvika att krisen leder till ett antal motstridiga nationella planer för finansiell stabilitet eller ekonomisk återhämtning eftersom detta kan ge upphov till konflikter och onödiga kostnader och därmed undergräva den inre marknaden och den ekonomiska och monetära unionen och Europas roll som global aktör.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig gemensamma åtgärder för att komma till rätta med finanskrisens följder för den reala ekonomin. Det bör fastställas riktmärken för den framtida sysselsättningen och tillväxten, vilka kan utgöra en hjälp för att avgöra hur omfattande den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa bör vara. I detta sammanhang bör det – inom ramen för tillväxt- och stabilitetspakten och dess bestämmelser om flexibilitet – utarbetas en sammanhållen europeisk strategi för framtida investeringar (t.ex. kvalificerad och skicklig personal som kan åstadkomma tekniska genombrott och utveckling, innovationer, energieffektivitet, hållbar infrastruktur, kommunikationsteknik, sammanlänkning och tjänster, däribland hälso- och sjukvård, samt möjligheter för företagen, inte minst små och medelstora företag, att investera i nya produkter och marknader), tryggande av arbetstillfällen och inkomster och en bättre samordning av den ekonomiska politiken och socialpolitiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig gemensamma åtgärder för att komma till rätta med finanskrisens följder för den reala ekonomin. Det bör fastställas riktmärken för den framtida sysselsättningen och tillväxten, vilka kan utgöra en hjälp för att avgöra hur omfattande den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa bör vara. I detta sammanhang bör det – inom ramen för tillväxt- och stabilitetspakten och dess bestämmelser om flexibilitet – utarbetas en sammanhållen europeisk strategi för framtida investeringar (t.ex. kvalificerad och skicklig personal som kan åstadkomma tekniska genombrott och utveckling, innovationer, energieffektivitet, hållbar infrastruktur, kommunikationsteknik, sammanlänkning och tjänster, däribland hälso- och sjukvård, samt möjligheter för företagen, inte minst små och medelstora företag, att investera i nya produkter och marknader), tryggande av arbetstillfällen och inkomster och en bättre samordning av den ekonomiska politiken och socialpolitiken.

| 10. | Europaparlamentet menar att förnyelsebar energi, energieffektivitet och miljö kan fungera som en strategisk utgångspunkt för stimulansåtgärder som kommer att skapa högkvalitativa gröna jobb och ge Europas industri ett försprång framför andra regioner i världen som ännu inte tagit något initiativ. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet menar att förnyelsebar energi, energieffektivitet och miljö kan fungera som en strategisk utgångspunkt för stimulansåtgärder som kommer att skapa högkvalitativa gröna jobb och ge Europas industri ett försprång framför andra regioner i världen som ännu inte tagit något initiativ.

| 11. | Europaparlamentet anser att endast en politik som kombinerar kampen mot växande arbetslöshet och fattigdom på kort sikt med förberedelser för en övergång av vår ekonomi mot hållbarhet på längre sikt kan åstadkomma en långvarigare lösning inspirerad av den hållbarhetsstrategi som beslutades i Göteborg, och som har förklarats vara en del av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att endast en politik som kombinerar kampen mot växande arbetslöshet och fattigdom på kort sikt med förberedelser för en övergång av vår ekonomi mot hållbarhet på längre sikt kan åstadkomma en långvarigare lösning inspirerad av den hållbarhetsstrategi som beslutades i Göteborg, och som har förklarats vara en del av Lissabonstrategin.

| 12. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens främsta prioritering måste vara att skydda sina medborgare från finanskrisens effekter eftersom det är de som drabbas hårdast, antingen som arbetstagare, medlemmar i ett hushåll eller företagare. Parlamentet påpekar att många arbetstagare och deras familjer redan har drabbats eller kommer att drabbas av krisen och åtgärder måste vidtas för att begränsa antalet förlorade arbetstillfällen och hjälpa de som blir arbetslösa att snabbt återvända till arbetsmarknaden för att undvika att de hamnar i långtidsarbetslöshet. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådets vårmöte 2009 ska leda till en överenskommelse om tydliga riktlinjer och konkreta åtgärder i syfte att skydda sysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att Europeiska unionens främsta prioritering måste vara att skydda sina medborgare från finanskrisens effekter eftersom det är de som drabbas hårdast, antingen som arbetstagare, medlemmar i ett hushåll eller företagare. Parlamentet påpekar att många arbetstagare och deras familjer redan har drabbats eller kommer att drabbas av krisen och åtgärder måste vidtas för att begränsa antalet förlorade arbetstillfällen och hjälpa de som blir arbetslösa att snabbt återvända till arbetsmarknaden för att undvika att de hamnar i långtidsarbetslöshet. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådets vårmöte 2009 ska leda till en överenskommelse om tydliga riktlinjer och konkreta åtgärder i syfte att skydda sysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen.

| 13. | Europaparlamentet anser att den ökande fattigdomen i EU är den mest oroväckande följden av den ekonomiska krisen, och anser att det är mycket viktigt att stoppa den nuvarande ökningen av arbetslösheten i EU. Det effektivaste sättet att minska och förhindra fattigdom är genom en strategi som baseras på målen om full sysselsättning, högkvalitativa arbetstillfällen och social integration, åtgärder som främjar företagsamhet samt åtgärder för att ge de små och medelstora företagen och investeringarna en viktigare roll. Parlamentet erinrar om att en strategi för att komma till rätta med utslagning från arbetsmarknaden bör baseras på en lämplig levnadsstandard och ett tillbörligt inkomststöd, integrerade arbetsmarknader och tillgång till högkvalitativa tjänster och utbildning. Anställningsfrämjande åtgärder genom insatser för företagare, små och medelstora företag och investeringar och initiativ för att hjälpa människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden måste därför stödjas. En särskild prioritering i detta hänseende bör vara omskolning av arbetslösa och utbildning för att få fram kunnig och specialiserad arbetskraft. Solidaritetsprincipen utgör grunden för uppbyggandet av EU och medlemsstaterna måste därför ges tillgång till gemenskapsfinansiering genom system som inriktas på att förhindra alltför stora nedskärningar av arbetstillfällen, främja omskolning av arbetstagare och se till att icke-kvalificerade arbetstagare får den rätta kompetensen. Arbetsrätten måste utvecklas för att åstadkomma en högre grad av flexibilitet och säkerhet på arbetsmarknaden och för att säkra möjligheten att få ett nytt arbete. Finansiella gemenskapsinstrument, såsom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, måste moderniseras så att de kan utnyttjas på ett effektivt sätt och i rätt tid vid omfattande nedskärningar av arbetstillfällena i stora ekonomiska sektorer. Parlamentet välkomnar även kommissionens förslag om att förenkla kriterierna för Europeiska socialfonden och rikta om verksamheten mot de mest sårbara. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den ökande fattigdomen i EU är den mest oroväckande följden av den ekonomiska krisen, och anser att det är mycket viktigt att stoppa den nuvarande ökningen av arbetslösheten i EU. Det effektivaste sättet att minska och förhindra fattigdom är genom en strategi som baseras på målen om full sysselsättning, högkvalitativa arbetstillfällen och social integration, åtgärder som främjar företagsamhet samt åtgärder för att ge de små och medelstora företagen och investeringarna en viktigare roll. Parlamentet erinrar om att en strategi för att komma till rätta med utslagning från arbetsmarknaden bör baseras på en lämplig levnadsstandard och ett tillbörligt inkomststöd, integrerade arbetsmarknader och tillgång till högkvalitativa tjänster och utbildning. Anställningsfrämjande åtgärder genom insatser för företagare, små och medelstora företag och investeringar och initiativ för att hjälpa människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden måste därför stödjas. En särskild prioritering i detta hänseende bör vara omskolning av arbetslösa och utbildning för att få fram kunnig och specialiserad arbetskraft. Solidaritetsprincipen utgör grunden för uppbyggandet av EU och medlemsstaterna måste därför ges tillgång till gemenskapsfinansiering genom system som inriktas på att förhindra alltför stora nedskärningar av arbetstillfällen, främja omskolning av arbetstagare och se till att icke-kvalificerade arbetstagare får den rätta kompetensen. Arbetsrätten måste utvecklas för att åstadkomma en högre grad av flexibilitet och säkerhet på arbetsmarknaden och för att säkra möjligheten att få ett nytt arbete. Finansiella gemenskapsinstrument, såsom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, måste moderniseras så att de kan utnyttjas på ett effektivt sätt och i rätt tid vid omfattande nedskärningar av arbetstillfällena i stora ekonomiska sektorer. Parlamentet välkomnar även kommissionens förslag om att förenkla kriterierna för Europeiska socialfonden och rikta om verksamheten mot de mest sårbara.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företagen, som utgör hörnstenen i den europeiska ekonomin, drabbas särskilt hårt av den nuvarande ekonomiska nedgången, och betonar att kreditåtstramningen har drabbat denna sektor hårdast, eftersom den är den del av ekonomin som är mest beroende av kortsiktigt rörelsekapital, vilket vanligen ges genom krediter. Brist på kapital i kombination med en allmän nedgång i efterfrågan tvingar de små och medelstora företagen till reträtt på alla fronter. De små och medelstora företagen står för den största delen av EU:s BNP och är EU:s största arbetsgivare, och deras nuvarande svårigheter får därför långtgående konsekvenser för EU som helhet och särskilt för de mest sårbara och drabbade regionerna. Det är också viktigt att snabbt genomföra ”Small Business Act” (rättsakten för småföretag) i allmänhet samt införa särskilda bestämmelser för krediter till små och medelstora företag genom åtgärder från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företagen, som utgör hörnstenen i den europeiska ekonomin, drabbas särskilt hårt av den nuvarande ekonomiska nedgången, och betonar att kreditåtstramningen har drabbat denna sektor hårdast, eftersom den är den del av ekonomin som är mest beroende av kortsiktigt rörelsekapital, vilket vanligen ges genom krediter. Brist på kapital i kombination med en allmän nedgång i efterfrågan tvingar de små och medelstora företagen till reträtt på alla fronter. De små och medelstora företagen står för den största delen av EU:s BNP och är EU:s största arbetsgivare, och deras nuvarande svårigheter får därför långtgående konsekvenser för EU som helhet och särskilt för de mest sårbara och drabbade regionerna. Det är också viktigt att snabbt genomföra ”Small Business Act” (rättsakten för småföretag) i allmänhet samt införa särskilda bestämmelser för krediter till små och medelstora företag genom åtgärder från Europeiska investeringsbanken.

| 15. | Europaparlamentet understryker att en tillräcklig och rimligt säker tillgång till finansiering till förmånliga villkor är en avgörande och nödvändig förutsättning för investeringar och tillväxt. Parlamentet anser att initiativet ”Small Business Act” och dess mål är viktigare än någonsin i det rådande ekonomiska klimatet eftersom de små och medelstora företagen utgör en outnyttjad potential för ekonomisk tillväxt och för skapandet och upprätthållandet av arbetstillfällen, och skapar möjligheter för politiskt ledarskap och bidrar till att förstärka förtroendet för EU:s näringsliv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att en tillräcklig och rimligt säker tillgång till finansiering till förmånliga villkor är en avgörande och nödvändig förutsättning för investeringar och tillväxt. Parlamentet anser att initiativet ”Small Business Act” och dess mål är viktigare än någonsin i det rådande ekonomiska klimatet eftersom de små och medelstora företagen utgör en outnyttjad potential för ekonomisk tillväxt och för skapandet och upprätthållandet av arbetstillfällen, och skapar möjligheter för politiskt ledarskap och bidrar till att förstärka förtroendet för EU:s näringsliv.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att EU behöver en frisk, dynamisk och kunnig arbetskraft för en ständig tillväxt, vilket tyvärr försvåras av bland annat det faktum att de flesta medlemsstaterna har en negativ befolkningstillväxt. En effektiv infrastruktur för barnomsorg, som den man kom överens om vid Europeiska rådets möte den 15 och 16 mars 2002, är en viktig faktor för att arbete och familjeliv ska gå att förena. En barnomsorg som anpassas efter familjernas villkor underlättar för såväl kvinnor som män att både delta i arbetslivet och starta familj. Att öka antalet kvinnor på arbetsmarknaden leder inte bara till en allmän ekonomisk tillväxt, utan bidrar även till att motverka de demografiska utmaningar som Europa står inför i dag. Solidariteten mellan generationerna måste även stimuleras för att utnyttja den befintliga arbetskraften i högre grad. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att EU behöver en frisk, dynamisk och kunnig arbetskraft för en ständig tillväxt, vilket tyvärr försvåras av bland annat det faktum att de flesta medlemsstaterna har en negativ befolkningstillväxt. En effektiv infrastruktur för barnomsorg, som den man kom överens om vid Europeiska rådets möte den 15 och 16 mars 2002, är en viktig faktor för att arbete och familjeliv ska gå att förena. En barnomsorg som anpassas efter familjernas villkor underlättar för såväl kvinnor som män att både delta i arbetslivet och starta familj. Att öka antalet kvinnor på arbetsmarknaden leder inte bara till en allmän ekonomisk tillväxt, utan bidrar även till att motverka de demografiska utmaningar som Europa står inför i dag. Solidariteten mellan generationerna måste även stimuleras för att utnyttja den befintliga arbetskraften i högre grad.

| 17. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste bedriva en invandringspolitik som lockar i synnerhet högt kvalificerade invandrare som motsvarar efterfrågan på den europeiska arbetsmarknaden, och bygga på Förenta staternas erfarenheter på detta område, och vara noga med att samarbeta med ursprungsländerna för att undvika kompetensflykt. Utbildningspolitiken bör i högre grad inriktas på att locka utländska forskare och studenter som stannar i EU i längre perioder (exempelvis Erasmus Mundus-programmet 2007–2012). En av de viktigaste förutsättningarna för att skapa världens ledande kunskapsbaserade ekonomi är att samtliga medlemsstater garanterar och skyddar de lagliga invandrarnas grundläggande rättigheter och ger dem tillgång till information om gemensamma europeiska värderingar och respekt för kulturell mångfald. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste bedriva en invandringspolitik som lockar i synnerhet högt kvalificerade invandrare som motsvarar efterfrågan på den europeiska arbetsmarknaden, och bygga på Förenta staternas erfarenheter på detta område, och vara noga med att samarbeta med ursprungsländerna för att undvika kompetensflykt. Utbildningspolitiken bör i högre grad inriktas på att locka utländska forskare och studenter som stannar i EU i längre perioder (exempelvis Erasmus Mundus-programmet 2007–2012). En av de viktigaste förutsättningarna för att skapa världens ledande kunskapsbaserade ekonomi är att samtliga medlemsstater garanterar och skyddar de lagliga invandrarnas grundläggande rättigheter och ger dem tillgång till information om gemensamma europeiska värderingar och respekt för kulturell mångfald.

Medborgarnas behov och nödvändiga åtgärder för att tillgodose dem

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att EU-institutionerna på grund av den nuvarande krisen måste prioritera och skynda på genomförandet av ett antal viktiga delar av Lissabonstrategin: Att främja regional och lokal konkurrens, följa konkurrenslagstiftningens bestämmelser och främja konsumentpolitiken för att se till att marknaderna blir effektivare och rättvisare och utnyttja fördelarna med den inre marknaden, särskilt inom detaljhandeln och andra tjänster; att prioritera genomförandet av ”Small Business Act”, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (5) och ett snabbt antagande om genomförande av kommissionens förslag av den 25 juni 2008 till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (KOM(2008)0396) att snabbt gå vidare med genomförandet av ett europeiskt forskningsområde och förslagen om den ”femte friheten” för att förbättra den fria rörligheten för kunskap och innovation genom att öka kunskapsöverföringen inom utbildningsområdet, forskning och innovation och industriproduktion; att anta ett kostnadseffektivt domstolssystem för gemenskaps- och EU-patent, vilket avsevärt skulle förbättra det europeiska näringslivets konkurrenskraft, samt förenkla företagens tillgång till finansiering och stimulera innovation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att EU-institutionerna på grund av den nuvarande krisen måste prioritera och skynda på genomförandet av ett antal viktiga delar av Lissabonstrategin: Att främja regional och lokal konkurrens, följa konkurrenslagstiftningens bestämmelser och främja konsumentpolitiken för att se till att marknaderna blir effektivare och rättvisare och utnyttja fördelarna med den inre marknaden, särskilt inom detaljhandeln och andra tjänster; att prioritera genomförandet av ”Small Business Act”, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (5) och ett snabbt antagande om genomförande av kommissionens förslag av den 25 juni 2008 till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (KOM(2008)0396) att snabbt gå vidare med genomförandet av ett europeiskt forskningsområde och förslagen om den ”femte friheten” för att förbättra den fria rörligheten för kunskap och innovation genom att öka kunskapsöverföringen inom utbildningsområdet, forskning och innovation och industriproduktion; att anta ett kostnadseffektivt domstolssystem för gemenskaps- och EU-patent, vilket avsevärt skulle förbättra det europeiska näringslivets konkurrenskraft, samt förenkla företagens tillgång till finansiering och stimulera innovation.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU bör arbeta för ett gemensamt grundläggande mål: att skapa möjligheter till sysselsättning och därigenom förhindra massarbetslöshet. Detta mål bör därför vara avgörande när man överväger styrkan och komponenterna i EU:s plan för ekonomisk återhämtning. Solidaritet är absolut nödvändigt för att EU:s plan för ekonomisk återhämtning och därtill hörande åtgärder ska påverka arbetsmarknaderna i EU så positivt som möjligt. Europaparlamentet framhåller behovet av ytterligare stöd till samhällets mest utsatta grupper. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att EU bör arbeta för ett gemensamt grundläggande mål: att skapa möjligheter till sysselsättning och därigenom förhindra massarbetslöshet. Detta mål bör därför vara avgörande när man överväger styrkan och komponenterna i EU:s plan för ekonomisk återhämtning. Solidaritet är absolut nödvändigt för att EU:s plan för ekonomisk återhämtning och därtill hörande åtgärder ska påverka arbetsmarknaderna i EU så positivt som möjligt. Europaparlamentet framhåller behovet av ytterligare stöd till samhällets mest utsatta grupper.

| 20. | Europaparlamentet förordar starkt en arbetsmarknadspolitik som främjar tillgång till arbetsmarknaden för alla och livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att ingå avtal med nya grepp för att se till människor kan behålla sina arbeten. Parlamentet stöder bl.a. sänkningen av sociala avgifter på lägre inkomster för att främja anställningsbarheten för lågutbildade arbetstagare och införandet av innovativa lösningar (t.ex. servicecheckar för hushållstjänster och barnomsorg, anställningsbidrag för utsatta grupper) som redan har införts på ett lyckat sätt i några medlemsstater. Parlamentet förväntar sig ett utbyte av goda erfarenheter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förordar starkt en arbetsmarknadspolitik som främjar tillgång till arbetsmarknaden för alla och livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att ingå avtal med nya grepp för att se till människor kan behålla sina arbeten. Parlamentet stöder bl.a. sänkningen av sociala avgifter på lägre inkomster för att främja anställningsbarheten för lågutbildade arbetstagare och införandet av innovativa lösningar (t.ex. servicecheckar för hushållstjänster och barnomsorg, anställningsbidrag för utsatta grupper) som redan har införts på ett lyckat sätt i några medlemsstater. Parlamentet förväntar sig ett utbyte av goda erfarenheter i detta sammanhang.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stärka effektiviteten i konsumentskyddslagstiftningen för att svara upp mot de stora förväntningar som unionens medborgare har, i synnerhet när det gäller finansiella produkter. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder som hjälper dem som drabbats hårdast av finanskrisen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stärka effektiviteten i konsumentskyddslagstiftningen för att svara upp mot de stora förväntningar som unionens medborgare har, i synnerhet när det gäller finansiella produkter. Medlemsstaterna uppmanas att vidta åtgärder som hjälper dem som drabbats hårdast av finanskrisen.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera fri rörlighet och rörlighet på arbetsmarknaden och insisterar på att lika lön för lika arbete också måste garanteras, liksom full respekt för kollektivavtal och fackföreningarnas roll, inklusive deras rätt till kollektivåtgärder. Parlamentet betonar att om man avlägsnar hindren för rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden, kommer det att leda till bättre skydd för den europeiska arbetskraften. Europeiska unionen måste anstränga sig för att förklara för medborgarna vilka fördelar det ger med en politik som effektivt kombinerar utvidgning, integration, solidaritet och rörlighet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av att garantera fri rörlighet och rörlighet på arbetsmarknaden och insisterar på att lika lön för lika arbete också måste garanteras, liksom full respekt för kollektivavtal och fackföreningarnas roll, inklusive deras rätt till kollektivåtgärder. Parlamentet betonar att om man avlägsnar hindren för rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden, kommer det att leda till bättre skydd för den europeiska arbetskraften. Europeiska unionen måste anstränga sig för att förklara för medborgarna vilka fördelar det ger med en politik som effektivt kombinerar utvidgning, integration, solidaritet och rörlighet för arbetstagarna.

| 23. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studera deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studera deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön.

| 24. | Europaparlamentet menar att finanskrisen innebär en möjlighet till nödvändiga reformer, med betoning på sunda ekonomiska grundregler, från tillbörliga investeringar i utbildning och fortbildning, till kvalitet i offentliga finanser och en miljö som främjar innovation och jobbskapande. Parlamentet anser att hållbar tillväxt och jobbskapande i EU i allt högre grad är avhängigt av spetskompetens och innovation som de främsta drivkrafterna för europeisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet menar att finanskrisen innebär en möjlighet till nödvändiga reformer, med betoning på sunda ekonomiska grundregler, från tillbörliga investeringar i utbildning och fortbildning, till kvalitet i offentliga finanser och en miljö som främjar innovation och jobbskapande. Parlamentet anser att hållbar tillväxt och jobbskapande i EU i allt högre grad är avhängigt av spetskompetens och innovation som de främsta drivkrafterna för europeisk konkurrenskraft.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att vidta snabba åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning och öka efterfrågan och konsumenternas förtroende. Parlamentet menar att ett smart tillväxtinitiativ som fokuserar på Lissabonstrategins mål som en investering i ”kunskapstriangeln” (som består av utbildning, forskning och innovation), grön teknik, energieffektivitet, hållbar infrastruktur och kommunikationsteknik är mycket viktigt i detta sammanhang. Parlamentet betonar synergieffekterna av ett sådant initiativ på framtida konkurrenskraft, arbetsmarknaden och skyddet av miljö och resurser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att vidta snabba åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning och öka efterfrågan och konsumenternas förtroende. Parlamentet menar att ett smart tillväxtinitiativ som fokuserar på Lissabonstrategins mål som en investering i ”kunskapstriangeln” (som består av utbildning, forskning och innovation), grön teknik, energieffektivitet, hållbar infrastruktur och kommunikationsteknik är mycket viktigt i detta sammanhang. Parlamentet betonar synergieffekterna av ett sådant initiativ på framtida konkurrenskraft, arbetsmarknaden och skyddet av miljö och resurser.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna bör fortsätta reformen av arbetsmarknaderna för att skapa fler jobb och utbildningssystemen för att höja kunskapsnivån. Dessutom bör medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att främja produktivitetstillväxten genom ökade investeringar i utbildning. Parlamentet menar även att om man ska kunna möta de utmaningar som innovation och spridningen av innovationer innebär, och säkerställa arbetskraftens anställningsbarhet och flexibilitet, så krävs bättre utbildning och fortbildning och livslångt lärande. De nuvarande investeringarna i humankapital i EU är dock fortfarande uppenbart otillräckliga för en ”kunskapsintensiv” ekonomi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna bör fortsätta reformen av arbetsmarknaderna för att skapa fler jobb och utbildningssystemen för att höja kunskapsnivån. Dessutom bör medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att främja produktivitetstillväxten genom ökade investeringar i utbildning. Parlamentet menar även att om man ska kunna möta de utmaningar som innovation och spridningen av innovationer innebär, och säkerställa arbetskraftens anställningsbarhet och flexibilitet, så krävs bättre utbildning och fortbildning och livslångt lärande. De nuvarande investeringarna i humankapital i EU är dock fortfarande uppenbart otillräckliga för en ”kunskapsintensiv” ekonomi.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att den nuvarande krisen inte får användas som förevändning för att försena en välbehövd omorientering av utgifterna mot ”gröna” investeringar, utan bör istället uppfattas som en stimulans för att gå vidare med den omvandling av industrin i miljövänlig riktning som så väl behövs. Parlamentet är övertygat om att de ekonomiska motiven för att ta itu med klimatförändringarna är tydliga och att varje steg som försenar de nödvändiga åtgärderna i slutändan kommer att leda till högre kostnader. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att den nuvarande krisen inte får användas som förevändning för att försena en välbehövd omorientering av utgifterna mot ”gröna” investeringar, utan bör istället uppfattas som en stimulans för att gå vidare med den omvandling av industrin i miljövänlig riktning som så väl behövs. Parlamentet är övertygat om att de ekonomiska motiven för att ta itu med klimatförändringarna är tydliga och att varje steg som försenar de nödvändiga åtgärderna i slutändan kommer att leda till högre kostnader.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina budgetar och investera i projekt för smart tillväxt och därigenom använda den omarbetade stabilitets- och tillväxtpakten fullt ut. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sina budgetar och investera i projekt för smart tillväxt och därigenom använda den omarbetade stabilitets- och tillväxtpakten fullt ut.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaternas ekonomier i hög grad är beroende av varandra. Parlamentet framhåller därför behovet av effektivare samordning och förbättrad styrning som är ännu mer angelägen i kristider. Argumentet för ökat samarbete är starkast i euroområdet, och parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sina rekommendationer inom ramen för resolutionen om EMU10. Parlamentet förväntar sig att kommissionen kommer med tydlig och kraftfull vägledning för en bättre samordning mellan samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaternas ekonomier i hög grad är beroende av varandra. Parlamentet framhåller därför behovet av effektivare samordning och förbättrad styrning som är ännu mer angelägen i kristider. Argumentet för ökat samarbete är starkast i euroområdet, och parlamentet hänvisar i detta sammanhang till sina rekommendationer inom ramen för resolutionen om EMU10. Parlamentet förväntar sig att kommissionen kommer med tydlig och kraftfull vägledning för en bättre samordning mellan samtliga medlemsstater.

| 30. | Europaparlamentet anser att det vore ett katastrofalt misstag att överge kampen mot klimatförändringen och lägga miljöinvesteringar på is, vilket skulle få såväl omedelbara konsekvenser som konsekvenser för kommande generationer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det vore ett katastrofalt misstag att överge kampen mot klimatförändringen och lägga miljöinvesteringar på is, vilket skulle få såväl omedelbara konsekvenser som konsekvenser för kommande generationer.

EU:s handlingsutrymme

| 31. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stärka den sociala dimensionen av de europeiska och nationella återhämtningsplanerna. Kommissionen uppmanas att övervaka och lägga fram förslag om finanskrisens sociala konsekvenser, särskilt när det gäller social utslagning, fattigdom och pensioner fram till Europeiska rådets vårmöte 2009. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller behovet av att stärka den sociala dimensionen av de europeiska och nationella återhämtningsplanerna. Kommissionen uppmanas att övervaka och lägga fram förslag om finanskrisens sociala konsekvenser, särskilt när det gäller social utslagning, fattigdom och pensioner fram till Europeiska rådets vårmöte 2009.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att Europeiska socialfondens huvudfinansieringsprogram främst inriktas på omskolning och ökad anställbarhet samt verksamhet som främjar social integrering, i syfte att hjälpa människor att komma över de negativa sociala effekterna av krisen. Fokus bör ligga på dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att Europeiska socialfondens huvudfinansieringsprogram främst inriktas på omskolning och ökad anställbarhet samt verksamhet som främjar social integrering, i syfte att hjälpa människor att komma över de negativa sociala effekterna av krisen. Fokus bör ligga på dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att EU behöver en New Deal-politik för Europa, som behandlar den ekonomiska och den sociala krisen samt miljökrisen. Parlamentet menar att skapande av arbetstillfällen i tillverkningssektorn och i industrirelaterade sektorer måste kompletteras med stora investeringar i sociala tjänster, särskilt utbildning och hälsovård, genom att man skapar bättre villkor för undervisningen av våra barn och studenter, genom att man kraftigt ökar antalet lärare och förbättrar de fysiska villkoren för lärande, vilket alltsammans är en investering som kommer att betala sig i framtiden. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att EU behöver en New Deal-politik för Europa, som behandlar den ekonomiska och den sociala krisen samt miljökrisen. Parlamentet menar att skapande av arbetstillfällen i tillverkningssektorn och i industrirelaterade sektorer måste kompletteras med stora investeringar i sociala tjänster, särskilt utbildning och hälsovård, genom att man skapar bättre villkor för undervisningen av våra barn och studenter, genom att man kraftigt ökar antalet lärare och förbättrar de fysiska villkoren för lärande, vilket alltsammans är en investering som kommer att betala sig i framtiden.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att en sådan grön New Deal-investering även måste gå till effektivitetsvinster och ersättning av andra resurser än olja (”kritiska material”), där tillgången sannolikt kommer att bli begränsad på kort till medellång sikt och hämma utvecklingen av vissa sektorer, t.ex. inom informations-, kommunikations- och nöjesindustrin. Parlamentet konstaterar att enligt nyligen gjorda studier kan stora effektivitetsvinster göras när det gäller sådana material, vilket skulle minska spillet, kostnaderna och resursberoendet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att en sådan grön New Deal-investering även måste gå till effektivitetsvinster och ersättning av andra resurser än olja (”kritiska material”), där tillgången sannolikt kommer att bli begränsad på kort till medellång sikt och hämma utvecklingen av vissa sektorer, t.ex. inom informations-, kommunikations- och nöjesindustrin. Parlamentet konstaterar att enligt nyligen gjorda studier kan stora effektivitetsvinster göras när det gäller sådana material, vilket skulle minska spillet, kostnaderna och resursberoendet.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att när det gäller energi är Europa för närvarande beroende av fossila bränslen som sin främsta energikälla. Beroendet av fossila bränslen måste minska, men det är också viktigt att trygga Europas energiförsörjning. Detta betyder att fossila bränslekällor måste diversifieras samtidigt som energipriserna även fortsättningsvis måste vara rimliga. Energisektorerna i medlemsstaterna måste öppnas upp och genuin konkurrens skapas. Energieffektiviteten måste förbättras genom forskning och utveckling och genom att tillämpa ”bästa praxis”. Med långsiktigt höga olje- och gaspriser så måste EU ha möjlighet att minska sin exponering i detta avseende. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att EU överväger att gå i riktning mot en gemensam energimarknad för att energidistributionen mellan medlemsstaterna ska bli mer effektiv och för att motverka sitt beroende av energi från tredjeländer. EU:s andel förnybar energi måste öka för att dess beroende av fossila bränslen ska kunna minska. Forskning och utveckling på detta område måste öka och olika lokala lösningar bör främjas för att på bästa sätt utnyttja tillgängliga förnybara energikällor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att när det gäller energi är Europa för närvarande beroende av fossila bränslen som sin främsta energikälla. Beroendet av fossila bränslen måste minska, men det är också viktigt att trygga Europas energiförsörjning. Detta betyder att fossila bränslekällor måste diversifieras samtidigt som energipriserna även fortsättningsvis måste vara rimliga. Energisektorerna i medlemsstaterna måste öppnas upp och genuin konkurrens skapas. Energieffektiviteten måste förbättras genom forskning och utveckling och genom att tillämpa ”bästa praxis”. Med långsiktigt höga olje- och gaspriser så måste EU ha möjlighet att minska sin exponering i detta avseende. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att EU överväger att gå i riktning mot en gemensam energimarknad för att energidistributionen mellan medlemsstaterna ska bli mer effektiv och för att motverka sitt beroende av energi från tredjeländer. EU:s andel förnybar energi måste öka för att dess beroende av fossila bränslen ska kunna minska. Forskning och utveckling på detta område måste öka och olika lokala lösningar bör främjas för att på bästa sätt utnyttja tillgängliga förnybara energikällor.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att EU fortfarande ligger efter den amerikanska ekonomin när det gäller antalet nya innovationer. Parlamentet påpekar att innovation kan åstadkomma en snabb återhämtning av EU:s ekonomier genom att en konkurrensfördel skapas på de globala marknaderna. Parlamentet påpekar att i tider av ekonomisk nedgång är det allmän praxis att skära ned på utgifterna för forskning och utveckling, men att detta är fel väg att gå eftersom man behöver göra precis tvärtom. Ökade investeringar i forskning och utveckling samt utbildning stärker produktiviteten och således tillväxten. Parlamentet efterlyser investeringar i forskning och vetenskap, i syfte att nå målet om 3 procent av BNP. Parlamentet betonar att en större andel av utgifterna i EU:s budget måste gå till forskning. Medlemsstaterna bör öka eller åtminstone uppfylla sina investeringsmål för forskning och utveckling och bör stödja FoU–investeringar i den privata sektorn genom skatteåtgärder, lånegarantier, regionala kluster samt center med spetskompetens och andra eventuella instrument som kan bidra till detta mål. Parlamentet menar att vuxenutbildning och livslångt lärande bör prioriteras på alla politiska nivåer, eftersom det ökar produktiviteten, samtidigt som det ger de kunskaper som krävs för att komma in på arbetsmarknaden och förbli anställningsbar på arbetsområden med hög konkurrens. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att EU fortfarande ligger efter den amerikanska ekonomin när det gäller antalet nya innovationer. Parlamentet påpekar att innovation kan åstadkomma en snabb återhämtning av EU:s ekonomier genom att en konkurrensfördel skapas på de globala marknaderna. Parlamentet påpekar att i tider av ekonomisk nedgång är det allmän praxis att skära ned på utgifterna för forskning och utveckling, men att detta är fel väg att gå eftersom man behöver göra precis tvärtom. Ökade investeringar i forskning och utveckling samt utbildning stärker produktiviteten och således tillväxten. Parlamentet efterlyser investeringar i forskning och vetenskap, i syfte att nå målet om 3 procent av BNP. Parlamentet betonar att en större andel av utgifterna i EU:s budget måste gå till forskning. Medlemsstaterna bör öka eller åtminstone uppfylla sina investeringsmål för forskning och utveckling och bör stödja FoU–investeringar i den privata sektorn genom skatteåtgärder, lånegarantier, regionala kluster samt center med spetskompetens och andra eventuella instrument som kan bidra till detta mål. Parlamentet menar att vuxenutbildning och livslångt lärande bör prioriteras på alla politiska nivåer, eftersom det ökar produktiviteten, samtidigt som det ger de kunskaper som krävs för att komma in på arbetsmarknaden och förbli anställningsbar på arbetsområden med hög konkurrens.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att alltsedan 2000-talets början har ny teknik och telekommunikationer släppt lös globaliseringens krafter i en hittills oanad omfattning. De har ”planat ut” kommunikationerna och arbetsmarknaderna och gett upphov till en period av oöverträffad innovation, vilket har lett till att ekonomierna har blivit mer produktiva och att medborgare har förts samman på global nivå. Parlamentet anser därför att EU, genom att maximera teknikens kraft och inverkan på ekonomin vilket ytterligare öppnar upp den inre marknaden inom telekommunikation, energi, forskning och särskilt den industriella sektorn, kan komma stärkt ur den nuvarande ekonomiska oron och öka kvaliteten i hälsovården, se till att priserna är rimliga, främja klimatvänlig utveckling och utnyttjande av energi, förbättra utbildningen i medlemsstaterna och se till att EU blir världsledande i teknik och i tillämpad teknisk innovation. Parlamentet menar att en kunskapsbaserad ekonomi behöver utveckla högkvalitativa tjänster och en bredbandsstrategi som klarar av att snabbare uppgradera och bygga ut nätverk. Parlamentet anser att kommissionens förslag, inom ramen för EU:s ekonomiska återhämtningsplan, om full täckning med bredbandsnät före 2010 är nödvändig för att EU ska kunna behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att alltsedan 2000-talets början har ny teknik och telekommunikationer släppt lös globaliseringens krafter i en hittills oanad omfattning. De har ”planat ut” kommunikationerna och arbetsmarknaderna och gett upphov till en period av oöverträffad innovation, vilket har lett till att ekonomierna har blivit mer produktiva och att medborgare har förts samman på global nivå. Parlamentet anser därför att EU, genom att maximera teknikens kraft och inverkan på ekonomin vilket ytterligare öppnar upp den inre marknaden inom telekommunikation, energi, forskning och särskilt den industriella sektorn, kan komma stärkt ur den nuvarande ekonomiska oron och öka kvaliteten i hälsovården, se till att priserna är rimliga, främja klimatvänlig utveckling och utnyttjande av energi, förbättra utbildningen i medlemsstaterna och se till att EU blir världsledande i teknik och i tillämpad teknisk innovation. Parlamentet menar att en kunskapsbaserad ekonomi behöver utveckla högkvalitativa tjänster och en bredbandsstrategi som klarar av att snabbare uppgradera och bygga ut nätverk. Parlamentet anser att kommissionens förslag, inom ramen för EU:s ekonomiska återhämtningsplan, om full täckning med bredbandsnät före 2010 är nödvändig för att EU ska kunna behålla sin konkurrenskraft.

| 38. | Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet ska riktas mot kommissionens vitbok av den 21 november 2001 om ungdomspolitik (KOM(2001)0681) och mot Europeiska rådets europeiska pakt för ungdomsfrågor antagen den 22 och 23 mars 2005 i egenskap av instrument som kan bidra till att uppfylla Lissabonstrategins mål. Parlamentet anser att kommissionen, vid utarbetande av lagstiftningsförslag, ska beakta och ta med konsekvenser för ungdomar och resultaten från den strukturerade dialogen med ungdomsorganisationer. Medlemsstaterna bör fästa vikt vid ungdomar när de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonstrategin genomförs och beakta ungdomar i all relevant politik. Parlamentet anser att ökad studentrörlighet och höjd kvalitet i de olika utbildningssystemen bör vara en prioritet när man omdefinierar Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010, och att insatser måste göras inom olika politikområden. Vissa rörlighetsaspekter går längre än till högre utbildning, och handlar om sociala frågor, ekonomi samt invandrings- och viseringspolitik, när det gäller att utveckla ett genuint europeiskt område för högre utbildning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet ska riktas mot kommissionens vitbok av den 21 november 2001 om ungdomspolitik (KOM(2001)0681) och mot Europeiska rådets europeiska pakt för ungdomsfrågor antagen den 22 och 23 mars 2005 i egenskap av instrument som kan bidra till att uppfylla Lissabonstrategins mål. Parlamentet anser att kommissionen, vid utarbetande av lagstiftningsförslag, ska beakta och ta med konsekvenser för ungdomar och resultaten från den strukturerade dialogen med ungdomsorganisationer. Medlemsstaterna bör fästa vikt vid ungdomar när de nationella reformprogrammen inom ramen för Lissabonstrategin genomförs och beakta ungdomar i all relevant politik. Parlamentet anser att ökad studentrörlighet och höjd kvalitet i de olika utbildningssystemen bör vara en prioritet när man omdefinierar Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010, och att insatser måste göras inom olika politikområden. Vissa rörlighetsaspekter går längre än till högre utbildning, och handlar om sociala frågor, ekonomi samt invandrings- och viseringspolitik, när det gäller att utveckla ett genuint europeiskt område för högre utbildning.

| 39. | Europaparlamentet anser att en europeisering av den finansiella tillsynsstrukturen, effektiva konkurrensbestämmelser, tillbörliga regelverk och ökad insyn på finansmarknaderna är mycket viktiga på medellång sikt för att undvika en upprepning av den nuvarande krisen. Parlamentet anser att en integrerad, heltäckande (som omfattar samtliga finanssektorer) och sammanhängande tillsynsram som börjar med en balanserad strategi för att reglera den gränsöverskridande spridningen av de finansiella riskerna utifrån en harmoniserad lagstiftning skulle minska kostnaderna för att följa regelverket vid verksamhet i flera jurisdiktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en översyn av nuvarande tillsynsstrukturer i enlighet med dessa principer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, trots de åtgärder som anges i denna punkt, på medellång sikt återgå till balanserade offentliga finanser och klargöra hur de avser att nå detta mål. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att en europeisering av den finansiella tillsynsstrukturen, effektiva konkurrensbestämmelser, tillbörliga regelverk och ökad insyn på finansmarknaderna är mycket viktiga på medellång sikt för att undvika en upprepning av den nuvarande krisen. Parlamentet anser att en integrerad, heltäckande (som omfattar samtliga finanssektorer) och sammanhängande tillsynsram som börjar med en balanserad strategi för att reglera den gränsöverskridande spridningen av de finansiella riskerna utifrån en harmoniserad lagstiftning skulle minska kostnaderna för att följa regelverket vid verksamhet i flera jurisdiktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en översyn av nuvarande tillsynsstrukturer i enlighet med dessa principer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, trots de åtgärder som anges i denna punkt, på medellång sikt återgå till balanserade offentliga finanser och klargöra hur de avser att nå detta mål.

| 40. | Europaparlamentet stöder beslutet av de europeiska medlemmarna i G20 under mötet i Berlin i slutet av februari om att ta krafttag mot skatteparadis och samarbetsovilliga jurisdiktioner genom att snarast enas om ett sanktionspaket, som måste godkännas under toppmötet i London. Parlamentet förordar att EU på hemmaplan antar lämplig lagstiftning med riktiga incitament för att få marknadsaktörerna att avstå från affärer med dessa jurisdiktioner. Globala och samstämda strategier är helt avgörande för att denna fråga ska kunna lösas. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stöder beslutet av de europeiska medlemmarna i G20 under mötet i Berlin i slutet av februari om att ta krafttag mot skatteparadis och samarbetsovilliga jurisdiktioner genom att snarast enas om ett sanktionspaket, som måste godkännas under toppmötet i London. Parlamentet förordar att EU på hemmaplan antar lämplig lagstiftning med riktiga incitament för att få marknadsaktörerna att avstå från affärer med dessa jurisdiktioner. Globala och samstämda strategier är helt avgörande för att denna fråga ska kunna lösas.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att anpassa EU:s budget så att outnyttjade medel för att stödja EU:s politiska mål kan användas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att anpassa EU:s budget så att outnyttjade medel för att stödja EU:s politiska mål kan användas.

| 42. | Europaparlamentet är oroat över växande regionala skillnader när det gäller den finansiella krisens effekter, vilket bland annat visar sig i den ökade spridningen i medlemsstaternas kreditvärdighet som leder till högre lånekostnader för dem med lägre rating. Parlamentet efterlyser nya innovativa finansiella instrument för att minska dessa effekter och locka till sig nytt kapital. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är oroat över växande regionala skillnader när det gäller den finansiella krisens effekter, vilket bland annat visar sig i den ökade spridningen i medlemsstaternas kreditvärdighet som leder till högre lånekostnader för dem med lägre rating. Parlamentet efterlyser nya innovativa finansiella instrument för att minska dessa effekter och locka till sig nytt kapital.

| 43. | Europaparlamentet understryker att krisen har extremt negativa ekonomiska och sociala konsekvenser i många av de nya medlemsstaterna och avsevärt försenar deras konvergens med EU-15. Dessutom väntas krisen ge återverkningar på euron och ekonomierna i euroområdet. Därför efterlyser parlamentet kraftfulla åtgärder, sprungna ur den europeiska solidariteten, för att skydda euroområdet och stärka enhetligheten inom EU, särskilt genom starkare stöd till ekonomierna i Central- och Östeuropa, särskilt genom anpassade strukturfonder och en globaliseringsfond för dessa länder, liksom särskilt stöd från EIB till nya, innovativa finansiella instrument. Den europeiska enheten är viktig i tider av ekonomisk kris, när den ekonomiska nedgången också hotar de gemensamma europeiska värderingarna. Därför efterlyser parlamentet mer lyhörda och varsamma åtgärder från kommissionen gentemot de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att krisen har extremt negativa ekonomiska och sociala konsekvenser i många av de nya medlemsstaterna och avsevärt försenar deras konvergens med EU-15. Dessutom väntas krisen ge återverkningar på euron och ekonomierna i euroområdet. Därför efterlyser parlamentet kraftfulla åtgärder, sprungna ur den europeiska solidariteten, för att skydda euroområdet och stärka enhetligheten inom EU, särskilt genom starkare stöd till ekonomierna i Central- och Östeuropa, särskilt genom anpassade strukturfonder och en globaliseringsfond för dessa länder, liksom särskilt stöd från EIB till nya, innovativa finansiella instrument. Den europeiska enheten är viktig i tider av ekonomisk kris, när den ekonomiska nedgången också hotar de gemensamma europeiska värderingarna. Därför efterlyser parlamentet mer lyhörda och varsamma åtgärder från kommissionen gentemot de nya medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s finansieringsinstrument bör användas till offentliga utgifter. Parlamentet påpekar att genomförandetakten när det gäller dessa finansieringsinstrument måste öka för att bidra till EU:s ekonomiska återhämtning. Parlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik är ett utmärkt instrument för territoriell solidaritet, särskilt dess gränsöverskridande delar, och är mycket nöjt med den ”Lissabonisering” som nyligen skett av sammanhållningspolitiken. Parlamentet menar att genom åtgärder för att bättre rikta regionalfonderna mot företagande, forskning, innovation, sysselsättning och nya kunskaper, bör betydande medel bli tillgängliga på lokal nivå för att stärka företagens potential och hjälpa de mest utsatta. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s finansieringsinstrument bör användas till offentliga utgifter. Parlamentet påpekar att genomförandetakten när det gäller dessa finansieringsinstrument måste öka för att bidra till EU:s ekonomiska återhämtning. Parlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik är ett utmärkt instrument för territoriell solidaritet, särskilt dess gränsöverskridande delar, och är mycket nöjt med den ”Lissabonisering” som nyligen skett av sammanhållningspolitiken. Parlamentet menar att genom åtgärder för att bättre rikta regionalfonderna mot företagande, forskning, innovation, sysselsättning och nya kunskaper, bör betydande medel bli tillgängliga på lokal nivå för att stärka företagens potential och hjälpa de mest utsatta.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att även de program som avser de transeuropeiska transportnäten (TENs-T) och transeuropeiska energinäten (TENs-E) bör bidra fullt ut till EU:s ekonomiska återhämtningsplan och målen i Lissabonstrategin. Parlamentet menar att de positiva insatser som samordnarna gjort och inrättandet av genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, tillsammans med genomförandelagstiftningen för att förbättra sammodalitetens effektivitet, har resulterat i ett stort antal helt klara TEN T–projekt i hela EU som främjar hållbar utveckling och bättre rörlighet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att även de program som avser de transeuropeiska transportnäten (TENs-T) och transeuropeiska energinäten (TENs-E) bör bidra fullt ut till EU:s ekonomiska återhämtningsplan och målen i Lissabonstrategin. Parlamentet menar att de positiva insatser som samordnarna gjort och inrättandet av genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, tillsammans med genomförandelagstiftningen för att förbättra sammodalitetens effektivitet, har resulterat i ett stort antal helt klara TEN T–projekt i hela EU som främjar hållbar utveckling och bättre rörlighet.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att EIB har en mycket viktig roll i EU:s ekonomiska återhämtningsplan. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas kapitaltillskott till EIB för att främja mer lån till små och medelstora företag. Parlamentet kräver att lånen ska vara tillgängliga för små och medelstora företag i alla medlemsstater, på ett öppet och rättvist sätt. Parlamentet kräver att EIB:s roll stärks ytterligare när det gäller nya innovativa finansiella instrument. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att EIB har en mycket viktig roll i EU:s ekonomiska återhämtningsplan. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas kapitaltillskott till EIB för att främja mer lån till små och medelstora företag. Parlamentet kräver att lånen ska vara tillgängliga för små och medelstora företag i alla medlemsstater, på ett öppet och rättvist sätt. Parlamentet kräver att EIB:s roll stärks ytterligare när det gäller nya innovativa finansiella instrument.

| 47. | Europaparlamentet anser, när det gäller ekonomisk styrning, att den rådande ekonomiska krisen kräver ett kraftfullt, samordnat och lämpligt statligt ingripande från alla medlemsstaters sida samt reglerande åtgärder för att stödja finansmarknaderna och återupprätta förtroendet. Nya rättsliga åtgärder ska grundas på principerna om öppenhet och ansvarsskyldighet och det krävs effektiv övervakning för att skydda konsumenternas rättigheter. De nya bestämmelserna bör omfatta krav mot alltför stort inflytande och krav på högre kapitalreserver för banker. Parlamentet framhåller i detta sammanhang de nuvarande problemen med valutabestämmelser och riskbedömning. Kontrollerna måste följa utvecklingen av finansiella innovationer och EU:s tillsynsorgan måste utöka sina kunskaper på detta område. Mer lagstiftning är inte nödvändigtvis bättre lagstiftning. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste samordna sina reglerande åtgärder. Stabiliseringsnormerna och lagstiftningen om finansiell tillsyn i euroområdet måste garanteras. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser, när det gäller ekonomisk styrning, att den rådande ekonomiska krisen kräver ett kraftfullt, samordnat och lämpligt statligt ingripande från alla medlemsstaters sida samt reglerande åtgärder för att stödja finansmarknaderna och återupprätta förtroendet. Nya rättsliga åtgärder ska grundas på principerna om öppenhet och ansvarsskyldighet och det krävs effektiv övervakning för att skydda konsumenternas rättigheter. De nya bestämmelserna bör omfatta krav mot alltför stort inflytande och krav på högre kapitalreserver för banker. Parlamentet framhåller i detta sammanhang de nuvarande problemen med valutabestämmelser och riskbedömning. Kontrollerna måste följa utvecklingen av finansiella innovationer och EU:s tillsynsorgan måste utöka sina kunskaper på detta område. Mer lagstiftning är inte nödvändigtvis bättre lagstiftning. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste samordna sina reglerande åtgärder. Stabiliseringsnormerna och lagstiftningen om finansiell tillsyn i euroområdet måste garanteras.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att kreditvärderingsinstituten har del i ansvaret för krisen. Parlamentet välkomnar Europeiska rådets uppmaning att snabbare presentera kommissionens förslag av den 12 november 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditvärderingsinstitut (KOM(2008)0704) för att striktare reglera värderingsinstitut. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att kreditvärderingsinstituten har del i ansvaret för krisen. Parlamentet välkomnar Europeiska rådets uppmaning att snabbare presentera kommissionens förslag av den 12 november 2008 till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditvärderingsinstitut (KOM(2008)0704) för att striktare reglera värderingsinstitut.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att undanta så kallade mikroföretag från tillämpningsområdet för rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (6). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att undanta så kallade mikroföretag från tillämpningsområdet för rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (6).

| 50. | Europaparlamentet menar att det är mycket brådskande att stärka den globala regleringen i finanssektorn och att den måste gå betydligt längre än den reglering som gäller för den traditionella banksektorn. Kraftfulla åtgärder för att inrätta bindande bestämmelser måste vidtas för tillsyn, insyn och goda rutiner, och sanktioner mot alla stater och territorier som inte samarbetar måste införas. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag i detta avseende och uppmanar rådet att förbereda det politiska fältet i internationella förhandlingar för att åstadkomma en snabb acceptans för ett sådant tillvägagångssätt. Global finansiell stabilitet är en allmän nyttighet, och ansvaret för att skydda denna ligger hos politikerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet menar att det är mycket brådskande att stärka den globala regleringen i finanssektorn och att den måste gå betydligt längre än den reglering som gäller för den traditionella banksektorn. Kraftfulla åtgärder för att inrätta bindande bestämmelser måste vidtas för tillsyn, insyn och goda rutiner, och sanktioner mot alla stater och territorier som inte samarbetar måste införas. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag i detta avseende och uppmanar rådet att förbereda det politiska fältet i internationella förhandlingar för att åstadkomma en snabb acceptans för ett sådant tillvägagångssätt. Global finansiell stabilitet är en allmän nyttighet, och ansvaret för att skydda denna ligger hos politikerna.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar rådet att till mars 2009 färdigställa översynen av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (7) och så att lägre moms på arbets- och personalintensiva tjänster och andra lämpliga åtgärder för att stimulera den inhemska efterfrågan blir tillåtna. Parlamentet efterlyser samordnade åtgärder och solidaritet från medlemsstaternas sida för att tillåta olika alternativ för sektorsvisa momssänkningar enligt momsdirektivet vilka medlemsstaterna kan välja att genomföra eller ej utifrån sina egna respektive prioriteringar. Parlamentet menar att selektiva skatteincitament bör främja den inhemska efterfrågan och ekonomin. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar rådet att till mars 2009 färdigställa översynen av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (7) och så att lägre moms på arbets- och personalintensiva tjänster och andra lämpliga åtgärder för att stimulera den inhemska efterfrågan blir tillåtna. Parlamentet efterlyser samordnade åtgärder och solidaritet från medlemsstaternas sida för att tillåta olika alternativ för sektorsvisa momssänkningar enligt momsdirektivet vilka medlemsstaterna kan välja att genomföra eller ej utifrån sina egna respektive prioriteringar. Parlamentet menar att selektiva skatteincitament bör främja den inhemska efterfrågan och ekonomin.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens förslag om en högnivågrupp för avbyråkratisering, och anser att de förslag som gruppen enas om ska genomföras så snabbt som möjligt. Lissabonstrategin bör omfatta åtgärder för att minska företagens regleringsbörda samtidigt som produktiviteten främjas, vilket leder till en högre tillväxt över hela linjen. Parlamentet anser att EU måste undersöka alternativ till reglering i samråd med intressenter och även beakta förhållandet mellan kostnaderna och fördelarna med lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar varmt kommissionens förslag om en högnivågrupp för avbyråkratisering, och anser att de förslag som gruppen enas om ska genomföras så snabbt som möjligt. Lissabonstrategin bör omfatta åtgärder för att minska företagens regleringsbörda samtidigt som produktiviteten främjas, vilket leder till en högre tillväxt över hela linjen. Parlamentet anser att EU måste undersöka alternativ till reglering i samråd med intressenter och även beakta förhållandet mellan kostnaderna och fördelarna med lagstiftning på detta område.

Utvärdering av Lissabonstrategin, nästa steg och vägen framåt

| 53. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts genom Lissabonstrategin under de senaste åren, men konstaterar att ett antal viktiga lagstiftningsinitiativ fortfarande återstår och att dessa omgående bör antas. Parlamentet betonar den obalanserade situationen mellan kvalitet och kvantitet i fråga om initiativ inom ramen för olika EU-riktlinjer. Parlamentet efterlyser en mer balanserad strategi för att åstadkomma ett blandat europeiskt reformprogram som tillhandahåller stöd på flera nivåer. Parlamentet stödjer en stärkt extern dimension av EU:s reformprogram, som innehåller höga standarder, lämpliga regelverk och metoder för samarbete med andra internationella ekonomiska aktörer för att möta de globala utmaningarna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det arbete som utförts av kommissionens olika generaldirektorat för att utveckla nya kvalitetsindikatorer. Parlamentet uppmanar rådet att be kommissionen se till att sådana används i kommande utvärderingar av de nationella reformprogrammen och att de ingår i kommissionens övervakning, för att på så sätt skapa en mer heltäckande och rättvis bild av hur Lissabon- och Göteborgsstrategin har lyckats. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts genom Lissabonstrategin under de senaste åren, men konstaterar att ett antal viktiga lagstiftningsinitiativ fortfarande återstår och att dessa omgående bör antas. Parlamentet betonar den obalanserade situationen mellan kvalitet och kvantitet i fråga om initiativ inom ramen för olika EU-riktlinjer. Parlamentet efterlyser en mer balanserad strategi för att åstadkomma ett blandat europeiskt reformprogram som tillhandahåller stöd på flera nivåer. Parlamentet stödjer en stärkt extern dimension av EU:s reformprogram, som innehåller höga standarder, lämpliga regelverk och metoder för samarbete med andra internationella ekonomiska aktörer för att möta de globala utmaningarna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det arbete som utförts av kommissionens olika generaldirektorat för att utveckla nya kvalitetsindikatorer. Parlamentet uppmanar rådet att be kommissionen se till att sådana används i kommande utvärderingar av de nationella reformprogrammen och att de ingår i kommissionens övervakning, för att på så sätt skapa en mer heltäckande och rättvis bild av hur Lissabon- och Göteborgsstrategin har lyckats.

| 54. | Europaparlamentet betonar att det krävs effektiva påtryckningar från rådet inom ramen för det multilaterala övervakningsförfarandet för att uppnå bättre resultat med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att det krävs effektiva påtryckningar från rådet inom ramen för det multilaterala övervakningsförfarandet för att uppnå bättre resultat med Lissabonstrategin.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att den öppna samordningsmetod, på vilken Lissabonstrategi har baserats under nio år, har visat sig ha sina begränsningar inför de nya interna och externa utmaningar som EU står inför. Parlamentet anser därför att perioden efter Lissabonstrategin ska utgå från en mer proaktiv och övergripande politik, t.ex. uppdatering av befintlig gemenskapspolitik (handel, inre marknaden, ekonomiska och monetära unionen, etc.) och en ny gemensam extern politik (energi, klimat, utveckling, invandring, etc.). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att den öppna samordningsmetod, på vilken Lissabonstrategi har baserats under nio år, har visat sig ha sina begränsningar inför de nya interna och externa utmaningar som EU står inför. Parlamentet anser därför att perioden efter Lissabonstrategin ska utgå från en mer proaktiv och övergripande politik, t.ex. uppdatering av befintlig gemenskapspolitik (handel, inre marknaden, ekonomiska och monetära unionen, etc.) och en ny gemensam extern politik (energi, klimat, utveckling, invandring, etc.).

| 56. | Europaparlamentet beklagar att när endast ett år återstår av Lissabonstrategins tidsplan har tydligt fastställda mål inte uppfyllts och framstegen inom olika programområden har varit otillräckliga. Parlamentet menar att medlemsstaterna har brustit i genomförandeåtgärder för att föra Lissabonstrategins mål närmare. Parlamentet menar att Lissabonstrategin måste betraktas som en viktig riktlinje för framtidsskapande åtgärder som syftar till att skapa ett starkt, konkurrenskraftigt och tillväxtfrämjande EU. Parlamentet anser därför att den förtjänar att tas på större allvar av medlemsstaterna och inte betraktas som enbart ett antal avlägsna mål, utan som en handlingsplan för EU:s fortsatta utveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beklagar att när endast ett år återstår av Lissabonstrategins tidsplan har tydligt fastställda mål inte uppfyllts och framstegen inom olika programområden har varit otillräckliga. Parlamentet menar att medlemsstaterna har brustit i genomförandeåtgärder för att föra Lissabonstrategins mål närmare. Parlamentet menar att Lissabonstrategin måste betraktas som en viktig riktlinje för framtidsskapande åtgärder som syftar till att skapa ett starkt, konkurrenskraftigt och tillväxtfrämjande EU. Parlamentet anser därför att den förtjänar att tas på större allvar av medlemsstaterna och inte betraktas som enbart ett antal avlägsna mål, utan som en handlingsplan för EU:s fortsatta utveckling.

| 57. | Europaparlamentet föreslår att ytterligare betänketid för en ”Lissabon Plus-Agenda” som måste starta 2010 ska baseras på Lissabonstrategins övergripande struktur (konkurrenskraft och flera miljövänliga industrier i EU, fler och bättre arbetstillfällen, social integration och hållbarhet), men betonar att det är nödvändigt att presentera en mer homogen och ömsesidigt stödjande strategi som på ett avgörande sätt kan förstärka Lissabonstrategins betydelse inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av Lissabonstrategins gångna nio år och presentera den före utgången av 2009, och ta upp i vilken mån medlemsstaterna uppnått och arbetat mot Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet föreslår att ytterligare betänketid för en ”Lissabon Plus-Agenda” som måste starta 2010 ska baseras på Lissabonstrategins övergripande struktur (konkurrenskraft och flera miljövänliga industrier i EU, fler och bättre arbetstillfällen, social integration och hållbarhet), men betonar att det är nödvändigt att presentera en mer homogen och ömsesidigt stödjande strategi som på ett avgörande sätt kan förstärka Lissabonstrategins betydelse inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av Lissabonstrategins gångna nio år och presentera den före utgången av 2009, och ta upp i vilken mån medlemsstaterna uppnått och arbetat mot Lissabonstrategins mål.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera nyttan av en ny Lissabonstrategi med nya syften och mål, och särskilt bedöma beredvilligheten hos medlemsstaterna att genomföra ett sådant nytt program, och dess bärkraft. Europaparlamentet framhåller vikten av att rikta om de integrerade politiska riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning mot bakgrund av den ekonomiska tillbakagången och uppmanar rådet att godkänna kortsiktiga åtgärder för att slå vakt om 2008-års sysselsättningsnivå, investera i kampen mot klimatförändringar och säkerställa tillräckliga inkomster, särskilt när det gäller samhällets mest utsatta grupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen initierar och lägger fram förslag om dessa mål i tid före Europeiska rådets kommande vårmöte 2010. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera nyttan av en ny Lissabonstrategi med nya syften och mål, och särskilt bedöma beredvilligheten hos medlemsstaterna att genomföra ett sådant nytt program, och dess bärkraft. Europaparlamentet framhåller vikten av att rikta om de integrerade politiska riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning mot bakgrund av den ekonomiska tillbakagången och uppmanar rådet att godkänna kortsiktiga åtgärder för att slå vakt om 2008-års sysselsättningsnivå, investera i kampen mot klimatförändringar och säkerställa tillräckliga inkomster, särskilt när det gäller samhällets mest utsatta grupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen initierar och lägger fram förslag om dessa mål i tid före Europeiska rådets kommande vårmöte 2010.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att en ”Lissabonisering” av de offentliga utgifterna i samtliga medlemsstater och EU:s budget måste bli verklighet eftersom det skulle innebära en integrering av själva Lissabonstrategin och att arbetet med att uppnå målen för att skapa tillväxt och sysselsättning skulle kraftigt effektiviseras. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller att en ”Lissabonisering” av de offentliga utgifterna i samtliga medlemsstater och EU:s budget måste bli verklighet eftersom det skulle innebära en integrering av själva Lissabonstrategin och att arbetet med att uppnå målen för att skapa tillväxt och sysselsättning skulle kraftigt effektiviseras.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att de åtgärder som EU bör vidta för att främja målen i Lissabonstrategin främst bör bestå i att rationalisera alla relaterade politikområden, alla finansiella instrument och fonder samt EU-budgeten för att påskynda och fördjupa insatserna för att skapa tillväxt och sysselsättning. På kort sikt krävs starkare skatteincitament för en snabb återhämtning från den ekonomiska krisen, förutsatt att dessa leder till att privata utgifter och beteenden förändras på ett sätt som överensstämmer med målen i Lissabon-och Göteborgsstrategin och klimat- och energipaketet. Parlamentet varnar i detta sammanhang för urskillningslösa skattesänkningar. Parlamentet anser att skatteincitament måste fokusera på sociala mål och miljömål. Parlamentet anser att sänkt moms på arbetskraftsintensiva tjänster och lokalt producerade tjänster är möjliga alternativ i detta avseende. Det är även lämpligt att finansiera miljövänliga alternativ inom bland annat energisektorn och i fordons- och byggsektorerna eftersom efterfrågan på produkter inom dessa sektorer har minskat drastiskt till följd av krisen. Konsumenterna kan t.ex. uppmuntras att köpa miljövänliga bilar och bostäder genom skatteavdrag. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att de åtgärder som EU bör vidta för att främja målen i Lissabonstrategin främst bör bestå i att rationalisera alla relaterade politikområden, alla finansiella instrument och fonder samt EU-budgeten för att påskynda och fördjupa insatserna för att skapa tillväxt och sysselsättning. På kort sikt krävs starkare skatteincitament för en snabb återhämtning från den ekonomiska krisen, förutsatt att dessa leder till att privata utgifter och beteenden förändras på ett sätt som överensstämmer med målen i Lissabon-och Göteborgsstrategin och klimat- och energipaketet. Parlamentet varnar i detta sammanhang för urskillningslösa skattesänkningar. Parlamentet anser att skatteincitament måste fokusera på sociala mål och miljömål. Parlamentet anser att sänkt moms på arbetskraftsintensiva tjänster och lokalt producerade tjänster är möjliga alternativ i detta avseende. Det är även lämpligt att finansiera miljövänliga alternativ inom bland annat energisektorn och i fordons- och byggsektorerna eftersom efterfrågan på produkter inom dessa sektorer har minskat drastiskt till följd av krisen. Konsumenterna kan t.ex. uppmuntras att köpa miljövänliga bilar och bostäder genom skatteavdrag.

| 61. | Europaparlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande inte är särskilt synlig i många medlemsstaters nationella politik, och anser att det är nödvändigt att mobilisera alla ekonomiska intressenter för att garantera ett effektivt genomförande av Lissabonstrategin. Parlamentet anser framför allt att ett större engagemang från arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhället skulle bidra till att förbättra Lissabonstrategins resultat och stimulera den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet menar att en mobilisering av samtliga aktörer kan åstadkommas genom att principen om styrning på flera nivåer genomförs. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet beklagar att Lissabonstrategin fortfarande inte är särskilt synlig i många medlemsstaters nationella politik, och anser att det är nödvändigt att mobilisera alla ekonomiska intressenter för att garantera ett effektivt genomförande av Lissabonstrategin. Parlamentet anser framför allt att ett större engagemang från arbetsmarknadens parter, nationella parlament, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhället skulle bidra till att förbättra Lissabonstrategins resultat och stimulera den offentliga debatten om lämpliga reformer. Parlamentet menar att en mobilisering av samtliga aktörer kan åstadkommas genom att principen om styrning på flera nivåer genomförs.

| 62. | Europaparlamentet beklagar återigen att parlamentet, rådet och kommissionen i samråd med Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fortfarande inte har enats om en tydlig plan och en uppförandekodex, som skulle garantera ett lämpligt samarbete och fullt deltagande av alla berörda EU-institutioner i det fortsatta arbetet med uppföljningen av Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att utan dröjsmål lägga fram förslag om ett nära samarbete mellan alla berörda EU-institutioner med tanke på den förestående översynen av de integrerade politiska riktlinjerna och betänketiden inför och inrättandet av den kommande Lissabon II-agendan. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet beklagar återigen att parlamentet, rådet och kommissionen i samråd med Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fortfarande inte har enats om en tydlig plan och en uppförandekodex, som skulle garantera ett lämpligt samarbete och fullt deltagande av alla berörda EU-institutioner i det fortsatta arbetet med uppföljningen av Lissabonstrategin. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att utan dröjsmål lägga fram förslag om ett nära samarbete mellan alla berörda EU-institutioner med tanke på den förestående översynen av de integrerade politiska riktlinjerna och betänketiden inför och inrättandet av den kommande Lissabon II-agendan.

*

* *

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Regionkommittén samt Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Regionkommittén samt Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 422.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0058.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0543.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0057.

(5)  EGT L 200, 8.8.2000, s. 35.

(6)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

(7)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/90 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/90

---

Onsdag 11 mars 2009Kampen mot klimatförändringarna

P6_TA(2009)0121

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en EU-strategi för ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn och tillräckliga medel för finansieringen av klimatförändringspolitiken

2010/C 87 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 175 i EG-fördraget,

med beaktande av energi- och klimatpaketet som antogs av parlamentet den 17 december 2008, särskilt parlamentets ståndpunkt om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (1) och förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om medlemsstaternas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (2),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 19–20 juni 2008 och den 11–12 december 2008,

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2009 om ”2050: Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan” (3),

med beaktande av den 14:e partskonferensen till FN:s konvention om klimatförändringar (UNFCCC) (COP 14) och den fjärde partskonferensen som fungerar som ett möte för parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 4) och som hölls den 1–12 december 2008 i Poznan (Polen),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2009”På väg mot ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn” (KOM(2009)0039),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” (KOM(2008)0800),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2007”En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) – Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp” (KOM(2007)0723),

med beaktande av artikel 103 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förhandlingarna om ett övergripande internationellt klimatförändringsavtal i enlighet med målet att hålla den globala temperaturökningen under 2 °C beräknas slutföras i Köpenhamn i december 2009. |
| --- | --- |

A.

Förhandlingarna om ett övergripande internationellt klimatförändringsavtal i enlighet med målet att hålla den globala temperaturökningen under 2 °C beräknas slutföras i Köpenhamn i december 2009.

| B. | Studier som nyligen gjorts visar att det är möjligt att minska de globala växthusgasutsläppen med 40 procent fram till 2030 och att vindkraft, solenergi och andra hållbara och förnybara energikällor skulle kunna täcka nästan en tredjedel av världens totala energibehov till en kostnad av mindre än en halv procent av världens BNP. Genom energieffektivitet skulle utsläppen av växthusgaser kunna minskas med över en fjärdedel och avskogningen i det närmaste stoppas. |
| --- | --- |

B.

Studier som nyligen gjorts visar att det är möjligt att minska de globala växthusgasutsläppen med 40 procent fram till 2030 och att vindkraft, solenergi och andra hållbara och förnybara energikällor skulle kunna täcka nästan en tredjedel av världens totala energibehov till en kostnad av mindre än en halv procent av världens BNP. Genom energieffektivitet skulle utsläppen av växthusgaser kunna minskas med över en fjärdedel och avskogningen i det närmaste stoppas.

| C. | För att undvika farliga klimatförändringar måste man, enligt alltfler forskare, stabilisera utsläppen av växthusgaser i atmosfären till 350 ppmv koldioxidekvivalenter, en betydligt lägre utsläppsnivå än den som tidigare rekommenderades. |
| --- | --- |

C.

För att undvika farliga klimatförändringar måste man, enligt alltfler forskare, stabilisera utsläppen av växthusgaser i atmosfären till 350 ppmv koldioxidekvivalenter, en betydligt lägre utsläppsnivå än den som tidigare rekommenderades.

| D. | Europeiska unionen kommer att enas om en förhandlingsposition vid Europeiska rådets vårmöte 2009. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen kommer att enas om en förhandlingsposition vid Europeiska rådets vårmöte 2009.

| E. | EU har strävat efter att inta en ledande roll i kampen mot den globala uppvärmningen och stöder fullt ut UNFCCC-förhandlingarna. |
| --- | --- |

E.

EU har strävat efter att inta en ledande roll i kampen mot den globala uppvärmningen och stöder fullt ut UNFCCC-förhandlingarna.

| F. | EU har antagit ovannämnda energi- och klimatpaket, som består av lagstiftande åtgärder för att före 2020 genomföra en ensidig 20-procentig minskning av växthusgasutsläppen jämfört med 1990-års nivåer, med ett åtagande om en 30-procentig minskning ifall ett tillräckligt ambitiöst internationellt avtal skulle nås i Köpenhamn. |
| --- | --- |

F.

EU har antagit ovannämnda energi- och klimatpaket, som består av lagstiftande åtgärder för att före 2020 genomföra en ensidig 20-procentig minskning av växthusgasutsläppen jämfört med 1990-års nivåer, med ett åtagande om en 30-procentig minskning ifall ett tillräckligt ambitiöst internationellt avtal skulle nås i Köpenhamn.

| G. | Utsläppen ökar i snabb takt i utvecklingsländerna, och dessa länder kan inte minska dem utan betydande tekniskt och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

G.

Utsläppen ökar i snabb takt i utvecklingsländerna, och dessa länder kan inte minska dem utan betydande tekniskt och ekonomiskt stöd.

| H. | Avskogning och skogsförstörelse svarar för ungefär 20 procent av världens koldioxidutsläpp (CO2). Avskogning och skogsförstörelse utgör också allvarliga hot till följd av klimatförändringen eftersom de äventyrar skogars viktiga funktion som kolsänka. Avskogningen sker i en rasande fart. Varje år försvinner 13 miljoner hektar skog, framför allt i de tropiska skogarna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

H.

Avskogning och skogsförstörelse svarar för ungefär 20 procent av världens koldioxidutsläpp (CO2). Avskogning och skogsförstörelse utgör också allvarliga hot till följd av klimatförändringen eftersom de äventyrar skogars viktiga funktion som kolsänka. Avskogningen sker i en rasande fart. Varje år försvinner 13 miljoner hektar skog, framför allt i de tropiska skogarna i utvecklingsländerna.

| I. | EU:s system för handel med utsläppsrätter kan fungera som en modell för att utveckla utsläppshandel i andra utvecklade länder och regioner. |
| --- | --- |

I.

EU:s system för handel med utsläppsrätter kan fungera som en modell för att utveckla utsläppshandel i andra utvecklade länder och regioner.

| J. | Hälften av alla globala insatser för att mildra effekterna skulle kunna utgöras av ”win-win”-åtgärder till en låg kostnad, nämligen genom förbättrad energieffektivitet. |
| --- | --- |

J.

Hälften av alla globala insatser för att mildra effekterna skulle kunna utgöras av ”win-win”-åtgärder till en låg kostnad, nämligen genom förbättrad energieffektivitet.

| K. | Auktionering av utsläppsrätter kan generera stora intäkter i framtiden som skulle kunna användas för att finansiera begränsnings- och anpassningsåtgärder i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

K.

Auktionering av utsläppsrätter kan generera stora intäkter i framtiden som skulle kunna användas för att finansiera begränsnings- och anpassningsåtgärder i utvecklingsländerna.

| L. | För att underlätta finansieringen av högkvalitativa projekt i utvecklingsländerna, särskilt när det gäller små och medelstora företag, måste det finnas ett omfattande, öppet och kontinuerligt informationsflöde om tillgången till och möjligheterna att ansöka om finansiering. Detta måste vara det internationella samfundets ansvar och EU måste ha en ledande roll och föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

L.

För att underlätta finansieringen av högkvalitativa projekt i utvecklingsländerna, särskilt när det gäller små och medelstora företag, måste det finnas ett omfattande, öppet och kontinuerligt informationsflöde om tillgången till och möjligheterna att ansöka om finansiering. Detta måste vara det internationella samfundets ansvar och EU måste ha en ledande roll och föregå med gott exempel.

| M. | Enligt de senaste beräkningarna uppgår kostnaderna för de nya investeringar som krävs för utsläppsminskningar globalt sett till 175 000 miljoner EUR fram till 2020, och mer än hälften bör investeras i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

M.

Enligt de senaste beräkningarna uppgår kostnaderna för de nya investeringar som krävs för utsläppsminskningar globalt sett till 175 000 miljoner EUR fram till 2020, och mer än hälften bör investeras i utvecklingsländerna.

| N. | Att halvera avskogningen före 2020 skulle enligt kommissionen kosta 15–25 000 miljoner EUR per år fram till år 2020, och att stoppa avskogningen skulle kosta ännu mer. |
| --- | --- |

N.

Att halvera avskogningen före 2020 skulle enligt kommissionen kosta 15–25 000 miljoner EUR per år fram till år 2020, och att stoppa avskogningen skulle kosta ännu mer.

| O. | Enligt flera studier från internationella organisationer kommer kostnaderna för anpassningen till klimatförändringen i utvecklingsländerna hamna någonstans runt tiotals miljarder euro årligen. |
| --- | --- |

O.

Enligt flera studier från internationella organisationer kommer kostnaderna för anpassningen till klimatförändringen i utvecklingsländerna hamna någonstans runt tiotals miljarder euro årligen.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att EU måste behålla sin ledande roll i internationell klimatpolitik. Parlamentet betonar vikten av att EU talar med en röst för att bevara sin trovärdighet i denna roll. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att EU måste behålla sin ledande roll i internationell klimatpolitik. Parlamentet betonar vikten av att EU talar med en röst för att bevara sin trovärdighet i denna roll.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt försöka åstadkomma ett Köpenhamn-avtal som tar hänsyn till de senaste forskningsrapporterna om klimatförändringen, innehåller skyldigheter att stabilisera utsläppsnivåerna och fastställa temperaturmål för att på bästa sätt hejda farliga klimatförändringar, samt föreskriver en regelbunden översyn för att garantera att målen baseras på den senaste vetenskapen. Kommissionens förslag på detta område välkomnas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt försöka åstadkomma ett Köpenhamn-avtal som tar hänsyn till de senaste forskningsrapporterna om klimatförändringen, innehåller skyldigheter att stabilisera utsläppsnivåerna och fastställa temperaturmål för att på bästa sätt hejda farliga klimatförändringar, samt föreskriver en regelbunden översyn för att garantera att målen baseras på den senaste vetenskapen. Kommissionens förslag på detta område välkomnas.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det inte bara är de utvecklade länderna som måste minska sina utsläpp radikalt för att den globala temperaturökningen ska kunna begränsas till högst 2 °C jämfört med förindustriella nivåer, utan att även utvecklingsländerna måste göra sitt för att nå detta mål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det inte bara är de utvecklade länderna som måste minska sina utsläpp radikalt för att den globala temperaturökningen ska kunna begränsas till högst 2 °C jämfört med förindustriella nivåer, utan att även utvecklingsländerna måste göra sitt för att nå detta mål.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att de utsläppsminskningar i utvecklingsländerna som ligger under ”business as usual”-nivåerna kommer att bidra till att hålla den globala temperaturökningen långt under 2 °C, vilket kräver ett brett stöd från industriländerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att de utsläppsminskningar i utvecklingsländerna som ligger under ”business as usual”-nivåerna kommer att bidra till att hålla den globala temperaturökningen långt under 2 °C, vilket kräver ett brett stöd från industriländerna.

| 5. | Parlamentet understryker att för att vidta de begränsningsåtgärder som krävs i utvecklingsländerna behöver man öka de ekonomiska resurserna väsentligt. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet understryker att för att vidta de begränsningsåtgärder som krävs i utvecklingsländerna behöver man öka de ekonomiska resurserna väsentligt.

| 6. | Europaparlamentet understryker de industrialiserade ländernas ansvar att ge utvecklingsländerna tillräckligt ekonomiskt och tekniskt stöd som skapar incitament att minska växthusgasutsläppen, anpassa sig till klimatförändringens konsekvenser och minska utsläppen från avskogning och skogsförstörelse, samt stärka kapacitetsuppbyggnad i syfte att fullgöra sina skyldigheter enligt framtida internationella avtal om klimatförändringar. Parlamentet betonar att en majoritet av detta stöd måste vara nytt och komplettera offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker de industrialiserade ländernas ansvar att ge utvecklingsländerna tillräckligt ekonomiskt och tekniskt stöd som skapar incitament att minska växthusgasutsläppen, anpassa sig till klimatförändringens konsekvenser och minska utsläppen från avskogning och skogsförstörelse, samt stärka kapacitetsuppbyggnad i syfte att fullgöra sina skyldigheter enligt framtida internationella avtal om klimatförändringar. Parlamentet betonar att en majoritet av detta stöd måste vara nytt och komplettera offentligt utvecklingsbistånd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 4 februari 2009, och särskilt om de delar som ägnas den internationella dimensionen samt finansiering och budgetfrågor, och vikten av att för EU och de andra industriländerna som grupp fastställa ett långsiktigt minskningsmål om minst 80 procent fram till 2050 jämfört med 1990. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 4 februari 2009, och särskilt om de delar som ägnas den internationella dimensionen samt finansiering och budgetfrågor, och vikten av att för EU och de andra industriländerna som grupp fastställa ett långsiktigt minskningsmål om minst 80 procent fram till 2050 jämfört med 1990.

| 8. | Europaparlamentet påminner också om sin rekommendation om att vissa principer som antogs i energi- och klimatpaketet bör användas som utgångspunkt för det internationella avtalet, särskilt den bindande linjära kurvan för industriländernas åtaganden, differentiering på grundval av de utsläpp som fastställts och skärpt efterlevnad med en årlig faktor för utsläppsminskning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner också om sin rekommendation om att vissa principer som antogs i energi- och klimatpaketet bör användas som utgångspunkt för det internationella avtalet, särskilt den bindande linjära kurvan för industriländernas åtaganden, differentiering på grundval av de utsläpp som fastställts och skärpt efterlevnad med en årlig faktor för utsläppsminskning.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att i dagens finansiella och ekonomiska kris kan EU:s mål att bekämpa klimatförändringen kombineras med viktiga nya ekonomiska möjligheter att utveckla ny teknik, skapa arbetstillfällen och förbättra energisäkerheten. Ett avtal i Köpenhamn skulle kunna ge tillräckliga incitament för en grön ”New Deal” som skapar ekonomisk tillväxt, främjar grön teknik och säkrar dessa nya arbetstillfällen i EU och utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att i dagens finansiella och ekonomiska kris kan EU:s mål att bekämpa klimatförändringen kombineras med viktiga nya ekonomiska möjligheter att utveckla ny teknik, skapa arbetstillfällen och förbättra energisäkerheten. Ett avtal i Köpenhamn skulle kunna ge tillräckliga incitament för en grön ”New Deal” som skapar ekonomisk tillväxt, främjar grön teknik och säkrar dessa nya arbetstillfällen i EU och utvecklingsländerna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att sträva efter ett internationellt avtal med industriländerna som kan åstadkomma gemensamma minskningar av växthusgasutsläppen som ligger på den övre delen av ”skalan” 25–40 procent, vilket rekommenderas i den fjärde konsekvensbedömningen från FN:s internationella klimatpanel, och se till att dessa minskningar är inhemska. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att sträva efter ett internationellt avtal med industriländerna som kan åstadkomma gemensamma minskningar av växthusgasutsläppen som ligger på den övre delen av ”skalan” 25–40 procent, vilket rekommenderas i den fjärde konsekvensbedömningen från FN:s internationella klimatpanel, och se till att dessa minskningar är inhemska.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över att omfattningen av EU:s ekonomiska ansvar i kommissionens ovannämnda meddelande av den 28 januari 2009 inte preciseras. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra konkreta åtaganden om finansiering i konsekvens med de nödvändiga globala ansträngningarna för att den globala temperaturökningen ska hållas långt under 2 °C, när ett förhandlingsmandat antas inför Köpenhamnkonferensen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över att omfattningen av EU:s ekonomiska ansvar i kommissionens ovannämnda meddelande av den 28 januari 2009 inte preciseras. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra konkreta åtaganden om finansiering i konsekvens med de nödvändiga globala ansträngningarna för att den globala temperaturökningen ska hållas långt under 2 °C, när ett förhandlingsmandat antas inför Köpenhamnkonferensen.

| 12. | Europaparlamentet anser att sådana åtaganden om finansiering bör innehålla, enligt vad Europeiska rådet angav i december 2008, ett löfte från medlemsstaternas sida att använda en stor del av auktioneringsintäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter till finansiering av åtgärder som mildrar effekterna av och anpassar sig till klimatförändringen i de utvecklingsländer som kommer att ha ratificerat det internationella avtalet om klimatförändringar, men betonar att eftersom inte ens 50 procent av EU:s utsläpp omfattas av utsläppshandeln måste andra sektorer av ekonomin i medlemsstaterna ingå när det gäller att finansiera dessa viktiga åtgärder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att sådana åtaganden om finansiering bör innehålla, enligt vad Europeiska rådet angav i december 2008, ett löfte från medlemsstaternas sida att använda en stor del av auktioneringsintäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter till finansiering av åtgärder som mildrar effekterna av och anpassar sig till klimatförändringen i de utvecklingsländer som kommer att ha ratificerat det internationella avtalet om klimatförändringar, men betonar att eftersom inte ens 50 procent av EU:s utsläpp omfattas av utsläppshandeln måste andra sektorer av ekonomin i medlemsstaterna ingå när det gäller att finansiera dessa viktiga åtgärder.

| 13. | Europaparlamentet vidhåller att sådana åtaganden måste tillhandahålla en förutsägbar finansiering för mekanismer som inrättas inom ramen för UNFCCC och som kompletterar det officiella utvecklingsbiståndet och är fristående från de årliga budgetförfarandena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vidhåller att sådana åtaganden måste tillhandahålla en förutsägbar finansiering för mekanismer som inrättas inom ramen för UNFCCC och som kompletterar det officiella utvecklingsbiståndet och är fristående från de årliga budgetförfarandena i medlemsstaterna.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de två alternativen för innovativ finansiering som tas upp i kommissionens ovannänmnda meddelandet av den 28 januari 2009, under förutsättning att de utformas på ett sätt som garanterar tillräckligt förutsägbara finansieringsnivåer. Parlamentet samtycker också till förslaget att detta ska kombineras med finansiering med medel som inkommer vid auktionering avseende flyg- och sjötransport inom system med utsläppstak och handel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de två alternativen för innovativ finansiering som tas upp i kommissionens ovannänmnda meddelandet av den 28 januari 2009, under förutsättning att de utformas på ett sätt som garanterar tillräckligt förutsägbara finansieringsnivåer. Parlamentet samtycker också till förslaget att detta ska kombineras med finansiering med medel som inkommer vid auktionering avseende flyg- och sjötransport inom system med utsläppstak och handel.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens idé om att en del medel ska ges i form av lån eftersom vissa insatser också kan skapa en ”win-win” situation i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens idé om att en del medel ska ges i form av lån eftersom vissa insatser också kan skapa en ”win-win” situation i utvecklingsländerna.

| 16. | Europaparlamentet betonar att med bindande mål skulle investerare bättre kunna bedöma de risker och tillfällen som förknippas med klimatförändringen. Investerare skulle också involveras i projekt som uppfyller målet att dämpa effekterna av klimatförändringen och att anpassa sig till den. Vidare behövs det tydlighet kring privatkapitalets roll i de investeringar som är nödvändiga för att uppnå målen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att med bindande mål skulle investerare bättre kunna bedöma de risker och tillfällen som förknippas med klimatförändringen. Investerare skulle också involveras i projekt som uppfyller målet att dämpa effekterna av klimatförändringen och att anpassa sig till den. Vidare behövs det tydlighet kring privatkapitalets roll i de investeringar som är nödvändiga för att uppnå målen.

| 17. | Europaparlamentet anser dock att det är oerhört viktigt att anta en mer övergripande handlingsplan om den framtida finansieringen av klimatpolitiken, som täcker alla relevanta områden och källor gällande finansiering. Parlamentet anser att kommissionens ovannämnda meddelande av den 28 januari 2009 är en bra utgångspunkt för ett sådant arbete, men betonar att det måste stärkas med tydligt definierade åtgärder. Rådet uppmanas ge kommissionen mandat att omgående utveckla en sådan handlingsplan inför förhandlingarna i Köpenhamn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser dock att det är oerhört viktigt att anta en mer övergripande handlingsplan om den framtida finansieringen av klimatpolitiken, som täcker alla relevanta områden och källor gällande finansiering. Parlamentet anser att kommissionens ovannämnda meddelande av den 28 januari 2009 är en bra utgångspunkt för ett sådant arbete, men betonar att det måste stärkas med tydligt definierade åtgärder. Rådet uppmanas ge kommissionen mandat att omgående utveckla en sådan handlingsplan inför förhandlingarna i Köpenhamn.

| 18. | Europaparlamentet anser att en stor del av det gemensamma bidraget till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna måste gå till projekt som strävar efter att stoppa avskogning och skogsförstörelse, och till projekt för återbeskogning och nybeskogning i dessa länder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en stor del av det gemensamma bidraget till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna måste gå till projekt som strävar efter att stoppa avskogning och skogsförstörelse, och till projekt för återbeskogning och nybeskogning i dessa länder.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar mekanismen för ren utveckling enligt Kyotoprotokollet (CDM) som ett sätt att få utvecklingsländerna att delta på koldioxidmarknaden. Parlamentet understryker att industriländernas utnyttjande av tillgodohavanden för att uppfylla utsläppsminskningsmålen inte kan ingå i utvecklingsländernas ansvar att minska sina utsläpp av växthusgaser i ett internationellt avtal om klimatförändringen. Parlamentet insisterar därför på att strikta kvalitetskriterier för projekt måste ingå i framtida mekanismer som kompenserar utsläpp för att inte industriländerna ska ta ifrån utvecklingsländerna möjligheten att minska utsläppen till en låg kostnad. Kriterierna måste dessutom garantera att sådana projekt håller en hög standard med tillförlitliga, bevisliga och genuina utsläppsminskningar som också skapar en hållbar utveckling i dessa länder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar mekanismen för ren utveckling enligt Kyotoprotokollet (CDM) som ett sätt att få utvecklingsländerna att delta på koldioxidmarknaden. Parlamentet understryker att industriländernas utnyttjande av tillgodohavanden för att uppfylla utsläppsminskningsmålen inte kan ingå i utvecklingsländernas ansvar att minska sina utsläpp av växthusgaser i ett internationellt avtal om klimatförändringen. Parlamentet insisterar därför på att strikta kvalitetskriterier för projekt måste ingå i framtida mekanismer som kompenserar utsläpp för att inte industriländerna ska ta ifrån utvecklingsländerna möjligheten att minska utsläppen till en låg kostnad. Kriterierna måste dessutom garantera att sådana projekt håller en hög standard med tillförlitliga, bevisliga och genuina utsläppsminskningar som också skapar en hållbar utveckling i dessa länder.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU:s gemensamma bidrag till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna år 2020 inte ska ligga under 30 000 miljoner EUR/år, en siffra som kan komma att höjas i takt med ny kunskap om allvaret i klimatförändringen och kostnadernas omfattning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU:s gemensamma bidrag till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna år 2020 inte ska ligga under 30 000 miljoner EUR/år, en siffra som kan komma att höjas i takt med ny kunskap om allvaret i klimatförändringen och kostnadernas omfattning.

| 21. | Europaparlamentet betonar att de stora kapitalflödena till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna endast utgör en dellösning. Parlamentet trycker på att pengarna ska användas på ett hållbart sätt som undviker byråkrati, särskilt för små och medelstora företag, och korruption. Parlamentet understryker att stödet måste vara förutsägbart, samordnat och transparent, och bygga upp kapacitet i utvecklingsländerna på både central och lokal nivå. Människor som drabbats av problem på grund av klimatförändringen ska ges prioritet, inte bara regeringar. Vikten av kontinuerlig och lättillgänglig information om det stöd som finns att tillgå betonas. Parlamentet uppmanar rådet och det kommande svenska ordförandeskapet att aktivt främja dessa principer under UNFCCC-förhandlingarna (COP15) i Köpenhamn i december 2009. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att de stora kapitalflödena till begränsningsåtgärder och anpassningsbehov i utvecklingsländerna endast utgör en dellösning. Parlamentet trycker på att pengarna ska användas på ett hållbart sätt som undviker byråkrati, särskilt för små och medelstora företag, och korruption. Parlamentet understryker att stödet måste vara förutsägbart, samordnat och transparent, och bygga upp kapacitet i utvecklingsländerna på både central och lokal nivå. Människor som drabbats av problem på grund av klimatförändringen ska ges prioritet, inte bara regeringar. Vikten av kontinuerlig och lättillgänglig information om det stöd som finns att tillgå betonas. Parlamentet uppmanar rådet och det kommande svenska ordförandeskapet att aktivt främja dessa principer under UNFCCC-förhandlingarna (COP15) i Köpenhamn i december 2009.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överge sitt tidigare motstånd mot att inkludera skogsbruk i systemen för handel med utsläppsrätter. Parlamentet anser att både marknads- och icke-marknadsbaserat stöd kommer att behövas för att finansiera REDD, dvs. framtida mekanismer för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse, enligt ett avtal efter 2012. Kommissionen och rådet uppmanas att inta en ledande roll när pilotmarknader för koldioxid utvecklas för REDD. Vidare uppmanas kommissionen och rådet att undersöka hur marknads- och icke-marknadsbaserat skogsbruksstöd kan kompletterna varandra. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överge sitt tidigare motstånd mot att inkludera skogsbruk i systemen för handel med utsläppsrätter. Parlamentet anser att både marknads- och icke-marknadsbaserat stöd kommer att behövas för att finansiera REDD, dvs. framtida mekanismer för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse, enligt ett avtal efter 2012. Kommissionen och rådet uppmanas att inta en ledande roll när pilotmarknader för koldioxid utvecklas för REDD. Vidare uppmanas kommissionen och rådet att undersöka hur marknads- och icke-marknadsbaserat skogsbruksstöd kan kompletterna varandra.

| 23. | Europaparlamentet menar att chanserna för att förhandlingarna i Köpenhamn ska lyckas avsevärt kommer att öka om EU:s ledarskap tillhandahåller ekonomiskt och tekniskt stöd till utvecklingsländerna. Ett EU-ledarskap på finansieringsområdet, som på ett tidigt stadium tillhandahåller konkreta förhandlingssiffror, är nödvändigt i syfte att få tillräckligt stöd från allmänheten på hemmaplan för att uppmuntra utvecklingsländer att anta ambitiösa bindande mål och uppmuntra andra OECD-länder att bidra på ett liknande sätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet menar att chanserna för att förhandlingarna i Köpenhamn ska lyckas avsevärt kommer att öka om EU:s ledarskap tillhandahåller ekonomiskt och tekniskt stöd till utvecklingsländerna. Ett EU-ledarskap på finansieringsområdet, som på ett tidigt stadium tillhandahåller konkreta förhandlingssiffror, är nödvändigt i syfte att få tillräckligt stöd från allmänheten på hemmaplan för att uppmuntra utvecklingsländer att anta ambitiösa bindande mål och uppmuntra andra OECD-länder att bidra på ett liknande sätt.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att EU som helhet är på väg att uppfylla Kyotomålen, men påpekar att vissa medlemsstater är långt från sina Kyotomål, vilket kan undergräva EU:s trovärdighet i Köpenhamnsprocessen. Parlamentet vidhåller därför att de medlemsstater som inte redan håller på att uppfylla Kyotomålen bör öka sina insatser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner att EU som helhet är på väg att uppfylla Kyotomålen, men påpekar att vissa medlemsstater är långt från sina Kyotomål, vilket kan undergräva EU:s trovärdighet i Köpenhamnsprocessen. Parlamentet vidhåller därför att de medlemsstater som inte redan håller på att uppfylla Kyotomålen bör öka sina insatser.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till UNFCCC:s sekretariat med en begäran till det senare att den vidarebefordras till alla de avtalsparter som inte är EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och till UNFCCC:s sekretariat med en begäran till det senare att den vidarebefordras till alla de avtalsparter som inte är EU-medlemsstater.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0610.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0611.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0042.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/94 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/94

---

Onsdag 11 mars 2009Riktlinjerna för sysselsättningspolitiken

P6_TA(2009)0122

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om genomförande av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2008–2010

2010/C 87 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sin ståndpunkt av den 20 maj 2008 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2008–2010 (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” (KOM(2008)0800),

med beaktande av rådets beslut 2008/618/EG av den 15 juli 2008 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2),

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik av den 28 januari 2009 (KOM(2008)0869),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008, i vilka det fastställdes en enhetlig åtgärdsram för att undvika en recessionsspiral och stödja den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen,

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (3),

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, sysselsättning, fattigdomsbekämpning och social integration. |
| --- | --- |

A.

Det finns ett starkt samband mellan ekonomisk tillväxt, sysselsättning, fattigdomsbekämpning och social integration.

| B. | Dagens ekonomiska kris innebär aldrig tidigare skådade utmaningar i form av ökad arbetslöshet och social utslagning. Den ekonomiska situationen i EU väntas bli ännu sämre med minskad och till och med negativ sysselsättningstillväxt och ökad arbetslöshet i EU under 2009. |
| --- | --- |

B.

Dagens ekonomiska kris innebär aldrig tidigare skådade utmaningar i form av ökad arbetslöshet och social utslagning. Den ekonomiska situationen i EU väntas bli ännu sämre med minskad och till och med negativ sysselsättningstillväxt och ökad arbetslöshet i EU under 2009.

| C. | Den europeiska sysselsättningsstrategin och riktlinjerna för sysselsättningen är Lissabonstrategins viktigaste instrument för att ta itu med utmaningarna på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

C.

Den europeiska sysselsättningsstrategin och riktlinjerna för sysselsättningen är Lissabonstrategins viktigaste instrument för att ta itu med utmaningarna på arbetsmarknaden.

| D. | Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett delat ansvar för att ta itu med de utmaningar och möjligheter samt den osäkerhet bland medborgarna som globaliseringen ger upphov till. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen och medlemsstaterna har ett delat ansvar för att ta itu med de utmaningar och möjligheter samt den osäkerhet bland medborgarna som globaliseringen ger upphov till.

| E. | Den globala finansiella och ekonomiska krisen kräver att EU reagerar kraftfullt och samordnat i syfte att undvika att arbetstillfällen försvinner, säkerställa skäliga inkomster för medborgarna och undvika recession samt vänder dagens utmaningar för ekonomin och sysselsättningen till möjligheter. |
| --- | --- |

E.

Den globala finansiella och ekonomiska krisen kräver att EU reagerar kraftfullt och samordnat i syfte att undvika att arbetstillfällen försvinner, säkerställa skäliga inkomster för medborgarna och undvika recession samt vänder dagens utmaningar för ekonomin och sysselsättningen till möjligheter.

| F. | Det är därför angeläget att öka insatserna på alla styresnivåer, med deltagande av arbetsmarknadsparterna och andra relevanta aktörer, för att investera i människor och modernisera EU:s arbetsmarknader, i synnerhet genom att i samråd med arbetsmarknadens parter tillämpa olika ”flexicurity”-strategier, i enlighet med nationell sedvänja och praxis. |
| --- | --- |

F.

Det är därför angeläget att öka insatserna på alla styresnivåer, med deltagande av arbetsmarknadsparterna och andra relevanta aktörer, för att investera i människor och modernisera EU:s arbetsmarknader, i synnerhet genom att i samråd med arbetsmarknadens parter tillämpa olika ”flexicurity”-strategier, i enlighet med nationell sedvänja och praxis.

Allmänt: ekonomisk återhämtning och riktlinjer för sysselsättningspolitiken

| 1. | Mot bakgrund av den världsomspännande recessionen och en arbetslöshet som väntas öka med minst 3,5 miljoner personer i EU fram till slutet av 2009 anser Europaparlamentet att de centrala målen för unionens och dess medlemsstaters sysselsättningspolitik måste vara att bevara så många livskraftiga arbetstillfällen som möjligt under den bristande efterfrågan på kort sikt, stödja skapandet av arbetstillfällen och stödja både de arbetslösa arbetstagarnas köpkraft och deras förmåga att snabbt återfå en anställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge en tydlig signal till medlemsstaterna om att riktlinjerna för sysselsättningen bör genomföras i denna anda, och att behandla sysselsättning som en prioriterad fråga genom att till Europeiska rådets vårmöte 2009 lägga fram förslag om ett europeiskt sysselsättningsinitiativ, med samordnade insatser från medlemsstaternas sida för att trygga sysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av den världsomspännande recessionen och en arbetslöshet som väntas öka med minst 3,5 miljoner personer i EU fram till slutet av 2009 anser Europaparlamentet att de centrala målen för unionens och dess medlemsstaters sysselsättningspolitik måste vara att bevara så många livskraftiga arbetstillfällen som möjligt under den bristande efterfrågan på kort sikt, stödja skapandet av arbetstillfällen och stödja både de arbetslösa arbetstagarnas köpkraft och deras förmåga att snabbt återfå en anställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge en tydlig signal till medlemsstaterna om att riktlinjerna för sysselsättningen bör genomföras i denna anda, och att behandla sysselsättning som en prioriterad fråga genom att till Europeiska rådets vårmöte 2009 lägga fram förslag om ett europeiskt sysselsättningsinitiativ, med samordnade insatser från medlemsstaternas sida för att trygga sysselsättningen och skapa nya arbetstillfällen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” och dess tyngdpunkt på sambandet mellan kortsiktiga penningpolitiska incitament och den långsiktiga Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att säkerställa att alla kortsiktiga åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att stötta ekonomin bidrar till att de gemensamt överenskomna målen kan uppnås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” och dess tyngdpunkt på sambandet mellan kortsiktiga penningpolitiska incitament och den långsiktiga Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att säkerställa att alla kortsiktiga åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att stötta ekonomin bidrar till att de gemensamt överenskomna målen kan uppnås.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att ett centralt dilemma i den aktuella krisen är att EU:s ekonomisk-politiska instrument ännu inte är tillräckligt utvecklade för att framgångsrikt möta kommande utmaningar. Parlamentet kräver därför en översyn och uppdatering av de viktigaste politiska instrumenten, i första hand de integrerade riktlinjerna, stabilitets- och tillväxtpakten samt den hållbara utvecklingsstrategin, i syfte att sammanföra dem utifrån en ”ny giv för smart tillväxt” i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att ett centralt dilemma i den aktuella krisen är att EU:s ekonomisk-politiska instrument ännu inte är tillräckligt utvecklade för att framgångsrikt möta kommande utmaningar. Parlamentet kräver därför en översyn och uppdatering av de viktigaste politiska instrumenten, i första hand de integrerade riktlinjerna, stabilitets- och tillväxtpakten samt den hållbara utvecklingsstrategin, i syfte att sammanföra dem utifrån en ”ny giv för smart tillväxt” i Europeiska unionen.

| 4. | Europaparlamentet framhåller behovet av att byta fokus för de integrerade riktlinjerna mot bakgrund av den ekonomiska tillbakagången, och uppmanar rådet att godkänna kortsiktiga åtgärder för att slå vakt om 2008 års sysselsättningsnivå, investera i kampen mot klimatförändringar och uppmana medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att i enlighet med nationell praxis säkerställa tillräckliga inkomster, inte minst för samhällets mest utsatta grupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen initierar och lägger fram förslag om dessa mål före Europeiska rådets kommande vårmöte. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller behovet av att byta fokus för de integrerade riktlinjerna mot bakgrund av den ekonomiska tillbakagången, och uppmanar rådet att godkänna kortsiktiga åtgärder för att slå vakt om 2008 års sysselsättningsnivå, investera i kampen mot klimatförändringar och uppmana medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att i enlighet med nationell praxis säkerställa tillräckliga inkomster, inte minst för samhällets mest utsatta grupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen initierar och lägger fram förslag om dessa mål före Europeiska rådets kommande vårmöte.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att samordnade investeringar från medlemsstaternas sida i de fem viktigaste Lissabonmålen - forskning, utbildning, aktiv arbetsmarknadspolitik, barnomsorg och incitament för privata investeringar - måste utgöra en central beståndsdel i sysselsättningspolitiken, och att barnomsorg måste betraktas som en av förutsättningarna för att öka i första hand kvinnors förvärvsarbete. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samråd med arbetsmarknadens parter införliva dessa gemensamma principer inom ramen för sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att samordnade investeringar från medlemsstaternas sida i de fem viktigaste Lissabonmålen - forskning, utbildning, aktiv arbetsmarknadspolitik, barnomsorg och incitament för privata investeringar - måste utgöra en central beståndsdel i sysselsättningspolitiken, och att barnomsorg måste betraktas som en av förutsättningarna för att öka i första hand kvinnors förvärvsarbete. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samråd med arbetsmarknadens parter införliva dessa gemensamma principer inom ramen för sina nationella reformprogram.

Riktlinjer för sysselsättningen 2008–2010: akut behov av ett strikt genomförande

| 6. | Vid genomförandet av riktlinjerna anser Europaparlamentet att medlemsstaterna ska






  — | beakta kraven när det gäller främjande av höga sysselsättningsnivåer, säkerställande av ett adekvat socialt skydd, bekämpning av social utslagning samt en hög nivå med avseende på utbildning, yrkesutbildning och skyddet av människors hälsa, och |
| --- | --- | --- |

6.

Vid genomförandet av riktlinjerna anser Europaparlamentet att medlemsstaterna ska

—

beakta kraven när det gäller främjande av höga sysselsättningsnivåer, säkerställande av ett adekvat socialt skydd, bekämpning av social utslagning samt en hög nivå med avseende på utbildning, yrkesutbildning och skyddet av människors hälsa, och

| — | sträva efter att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

—

sträva efter att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 7. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste säkerställa en bättre samverkan mellan riktlinjerna och den öppna samordningsmetoden när det gäller socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste säkerställa en bättre samverkan mellan riktlinjerna och den öppna samordningsmetoden när det gäller socialt skydd och social integration.

| 8. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis i varje enskild medlemsstat, i sina nationella reformplaner ska granska och redogöra för hur de ska förbättra efterlevnaden av och genomförandet av principerna och bestämmelserna i EU:s sociallagstiftning, överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter och de grundläggande principerna om likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, i samarbete med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis i varje enskild medlemsstat, i sina nationella reformplaner ska granska och redogöra för hur de ska förbättra efterlevnaden av och genomförandet av principerna och bestämmelserna i EU:s sociallagstiftning, överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter och de grundläggande principerna om likabehandling och icke-diskriminering.

| 9. | Europaparlamentet bekräftar vikten av att använda sig av ”flexicurity” i riktlinje 21 för att överbrygga klyftan mellan två anställningar, och betonar att detta kräver en hög skyddsnivå i socialförsäkringssystemen och en aktiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet bekräftar vikten av att använda sig av ”flexicurity” i riktlinje 21 för att överbrygga klyftan mellan två anställningar, och betonar att detta kräver en hög skyddsnivå i socialförsäkringssystemen och en aktiv arbetsmarknadspolitik.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens uttalande om att det är av största vikt att stärka aktiveringsåtgärder, särskilt för lågutbildade, förbättra subventionerade arbeten och korta utbildningskurser för utsatta grupper och för dem som löper störst risk att drabbas av långtidsarbetslöshet, tillhandahålla omskolning eller fortbildning och utveckling av ny kompetens som behövs i mindre drabbade sektorer, säkerställa ett adekvat socialt skydd med inkomsttrygghet samt att göra ett kraftfullt åtagande för social dialog och arbetsmarknadsparternas deltagande. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens uttalande om att det är av största vikt att stärka aktiveringsåtgärder, särskilt för lågutbildade, förbättra subventionerade arbeten och korta utbildningskurser för utsatta grupper och för dem som löper störst risk att drabbas av långtidsarbetslöshet, tillhandahålla omskolning eller fortbildning och utveckling av ny kompetens som behövs i mindre drabbade sektorer, säkerställa ett adekvat socialt skydd med inkomsttrygghet samt att göra ett kraftfullt åtagande för social dialog och arbetsmarknadsparternas deltagande.

| 11. | Europaparlamentet understryker betydelsen av riktade åtgärder för utsatta grupper då det råder hög arbetslöshet, särskilt för långtidsarbetslösa, personer med funktionshinder och invandrare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker betydelsen av riktade åtgärder för utsatta grupper då det råder hög arbetslöshet, särskilt för långtidsarbetslösa, personer med funktionshinder och invandrare.

| 12. | Europaparlamentet anser att kommissionen mot bakgrund av hur hårt den ekonomiska krisen slår måste vara beredd att vidta exceptionella åtgärder, bl.a. en större tillgång till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som måste kunna stödja arbetstagare i många olika situationer, t.ex. tillfälliga arbetstagare som har förlorat sina arbeten, och en tillfällig öppning av Europeiska socialfonden för att stödja sysselsättningsbevarande åtgärder med hjälp av utbildning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att kommissionen mot bakgrund av hur hårt den ekonomiska krisen slår måste vara beredd att vidta exceptionella åtgärder, bl.a. en större tillgång till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som måste kunna stödja arbetstagare i många olika situationer, t.ex. tillfälliga arbetstagare som har förlorat sina arbeten, och en tillfällig öppning av Europeiska socialfonden för att stödja sysselsättningsbevarande åtgärder med hjälp av utbildning.

| 13. | Europaparlamentet anser att den ekonomiska krisen kräver kraftigare EU-åtgärder för att hantera omstrukturering, i synnerhet förstärkta rättigheter när det gäller information och samråd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den ekonomiska krisen kräver kraftigare EU-åtgärder för att hantera omstrukturering, i synnerhet förstärkta rättigheter när det gäller information och samråd.

| 14. | Europaparlamentet anser att det i samband med nästa reform av EU:s strukturfonder bör säkerställas att fondernas mål är mer inriktade på skapandet av hållbar sysselsättning av god kvalitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det i samband med nästa reform av EU:s strukturfonder bör säkerställas att fondernas mål är mer inriktade på skapandet av hållbar sysselsättning av god kvalitet.

| 15. | Europaparlamentet betonar vidare betydelsen av utbildning inte bara för att öka arbetstagares anställningsbarhet, utan också för att förbättra deras rörlighet, vilket är viktigt för att den inre marknaden ska fungera. Parlamentet betonar därför att det är viktigt att erkänna formellt och icke-formellt inhämtade färdigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vidare betydelsen av utbildning inte bara för att öka arbetstagares anställningsbarhet, utan också för att förbättra deras rörlighet, vilket är viktigt för att den inre marknaden ska fungera. Parlamentet betonar därför att det är viktigt att erkänna formellt och icke-formellt inhämtade färdigheter.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av riktlinje 23 och avsevärda investeringar i livslångt lärande i syfte att sänka arbetslöshetsnivån och nå målet att skapa bättre anställningar i Europa. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att alla medborgare har lika tillgång till och samma möjligheter att delta i program för livslångt lärande, samtidigt som utsatta grupper särskilt måste uppmärksammas. Parlamentet betonar att Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör utnyttjas för att omedelbart finansiera sådana åtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av riktlinje 23 och avsevärda investeringar i livslångt lärande i syfte att sänka arbetslöshetsnivån och nå målet att skapa bättre anställningar i Europa. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att alla medborgare har lika tillgång till och samma möjligheter att delta i program för livslångt lärande, samtidigt som utsatta grupper särskilt måste uppmärksammas. Parlamentet betonar att Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör utnyttjas för att omedelbart finansiera sådana åtgärder.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att det i samtliga länder är minst troligt att personer med lägst utbildning, äldre människor, människor på landsbygden och människor med funktionshinder kommer att delta program för utbildning, fortbildning och livslångt lärande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att det i samtliga länder är minst troligt att personer med lägst utbildning, äldre människor, människor på landsbygden och människor med funktionshinder kommer att delta program för utbildning, fortbildning och livslångt lärande.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att förbättra vuxenutbildningens resultat i syfte att öka deltagandet, och att åtgärder för att främja effektiva resultat omfattar tillgång till lokala utbildningsplatser och lokal barnomsorg, öppen undervisning och distansundervisning för människor i avlägsna regioner, information och rådgivning, skräddarsydda program samt flexibla undervisningsformer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att förbättra vuxenutbildningens resultat i syfte att öka deltagandet, och att åtgärder för att främja effektiva resultat omfattar tillgång till lokala utbildningsplatser och lokal barnomsorg, öppen undervisning och distansundervisning för människor i avlägsna regioner, information och rådgivning, skräddarsydda program samt flexibla undervisningsformer.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att ungdomsarbetslösheten i Europa fortfarande är alldeles för hög. Parlamentet påminner även om att erfarenheter från tidigare ekonomiska kriser visar att unga vuxna som blir arbetslösa efter avslutad utbildning har avsevärt sämre möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar därför vikten av att samtliga medlemsstater uppfyller målet i riktlinje 18, dvs. att alla ungdomar som har avslutat skolan bör erbjudas ett arbete, en praktikplats, vidareutbildning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten inom fyra månader. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att ungdomsarbetslösheten i Europa fortfarande är alldeles för hög. Parlamentet påminner även om att erfarenheter från tidigare ekonomiska kriser visar att unga vuxna som blir arbetslösa efter avslutad utbildning har avsevärt sämre möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar därför vikten av att samtliga medlemsstater uppfyller målet i riktlinje 18, dvs. att alla ungdomar som har avslutat skolan bör erbjudas ett arbete, en praktikplats, vidareutbildning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten inom fyra månader.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att bekämpa problemet med de låga sysselsättningsnivåerna bland kvinnor. Parlamentet påminner om att kvinnors sysselsättningsnivåer i allmänhet är lägre och att det är vanligare för kvinnor än för män att arbeta deltid. Parlamentet betonar därför vikten av en politik som verkar för ett delat ansvar för män och kvinnor. För att uppnå detta uppmanas medlemsstaterna att utan dröjsmål fullgöra sina skyldigheter enligt Barcelonamålen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att bekämpa problemet med de låga sysselsättningsnivåerna bland kvinnor. Parlamentet påminner om att kvinnors sysselsättningsnivåer i allmänhet är lägre och att det är vanligare för kvinnor än för män att arbeta deltid. Parlamentet betonar därför vikten av en politik som verkar för ett delat ansvar för män och kvinnor. För att uppnå detta uppmanas medlemsstaterna att utan dröjsmål fullgöra sina skyldigheter enligt Barcelonamålen.

| 21. | Europaparlamentet noterar med oro att deltidsanställningar, som i första hand innehas av kvinnor, har visat sig vara särskilt känsliga för den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar med oro att deltidsanställningar, som i första hand innehas av kvinnor, har visat sig vara särskilt känsliga för den ekonomiska krisen.

| 22. | Europaparlamentet anser att det i tider då det råder hög arbetslöshet finns en uppenbar risk för att den regionala och sociala sammanhållningen blir lidande, och understryker därför betydelsen av att riktlinje 17 avseende social och territoriell sammanhållning genomförs för att undvika brister på detta område. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja aktiv social integration för alla, i syfte att bekämpa fattigdom och social utslagning genom att säkerställa skäliga inkomster och samhällstjänster av hög kvalitet samt tillträde till arbetsmarknaden genom anställningserbjudanden och grundläggande eller fortlöpande yrkesutbildning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det i tider då det råder hög arbetslöshet finns en uppenbar risk för att den regionala och sociala sammanhållningen blir lidande, och understryker därför betydelsen av att riktlinje 17 avseende social och territoriell sammanhållning genomförs för att undvika brister på detta område. Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja aktiv social integration för alla, i syfte att bekämpa fattigdom och social utslagning genom att säkerställa skäliga inkomster och samhällstjänster av hög kvalitet samt tillträde till arbetsmarknaden genom anställningserbjudanden och grundläggande eller fortlöpande yrkesutbildning.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten, särskilt i ekonomiska kristider, av att investera i välfärdssektorn. Parlamentet anser att detta är en sektor som står för en lång rad viktiga samhällstjänster, och som dessutom sysselsätter en stor del av befolkningen. Parlamentet betonar att välfärdssektorn därför måste bibehållas i syfte att förhindra att samhällstjänsternas kvalitet försämras och att arbetslösheten ökar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten, särskilt i ekonomiska kristider, av att investera i välfärdssektorn. Parlamentet anser att detta är en sektor som står för en lång rad viktiga samhällstjänster, och som dessutom sysselsätter en stor del av befolkningen. Parlamentet betonar att välfärdssektorn därför måste bibehållas i syfte att förhindra att samhällstjänsternas kvalitet försämras och att arbetslösheten ökar.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att det är möjligt att det under den pågående krisen kan förekomma att lönerna pressas nedåt i vissa företag som ett frivilligt alternativ till uppsägningar. Parlamentet betonar emellertid vikten av att inte låta krisen leda till allmänna lönesänkningar. Parlamentet anser det vara viktigt att






  — | varje medlemsstat, i enlighet med nationell tradition och praxis, fastställer en strategi för att hålla konkurrens baserad på svältlöner från marknaden, |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att det är möjligt att det under den pågående krisen kan förekomma att lönerna pressas nedåt i vissa företag som ett frivilligt alternativ till uppsägningar. Parlamentet betonar emellertid vikten av att inte låta krisen leda till allmänna lönesänkningar. Parlamentet anser det vara viktigt att

—

varje medlemsstat, i enlighet med nationell tradition och praxis, fastställer en strategi för att hålla konkurrens baserad på svältlöner från marknaden,

| — | kollektivavtal har en bred täckning, |
| --- | --- |

—

kollektivavtal har en bred täckning,

| — | kollektivavtalens hierarki respekteras, |
| --- | --- |

—

kollektivavtalens hierarki respekteras,

| — | löner och anställningsförhållanden, såsom de fastställts i kollektivavtal och/eller i arbetsmarknadslagstiftning, respekteras och tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

—

löner och anställningsförhållanden, såsom de fastställts i kollektivavtal och/eller i arbetsmarknadslagstiftning, respekteras och tillämpas i praktiken.

Behov av samordnade åtgärder för att bemöta den ekonomiska krisen

| 25. | Europaparlamentet understryker vikten av proaktiva och samordnade investeringar i alla medlemsstater, bl.a. i produktiv infrastruktur, utbildning och bekämpning av klimatförändringar, i syfte att uppnå målet att höja sysselsättningsnivåerna, bidra till skapandet av anställningar av hög kvalitet och säkerställa social sammanhållning. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att EU stödjer utvecklingen av en modern och hållbar industrisektor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker vikten av proaktiva och samordnade investeringar i alla medlemsstater, bl.a. i produktiv infrastruktur, utbildning och bekämpning av klimatförändringar, i syfte att uppnå målet att höja sysselsättningsnivåerna, bidra till skapandet av anställningar av hög kvalitet och säkerställa social sammanhållning. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att EU stödjer utvecklingen av en modern och hållbar industrisektor.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av att inte bara skapa ytterligare sysselsättning, utan också av att behålla och förbättra kvaliteten på befintliga anställningar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av att inte bara skapa ytterligare sysselsättning, utan också av att behålla och förbättra kvaliteten på befintliga anställningar.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att främja egenansvar och förbättra samtliga berörda aktörers deltagande, inbegripet arbetsmarknadens parter och andra intressenter där så är lämpligt, i syfte att effektivt genomföra riktlinjerna för sysselsättningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att främja egenansvar och förbättra samtliga berörda aktörers deltagande, inbegripet arbetsmarknadens parter och andra intressenter där så är lämpligt, i syfte att effektivt genomföra riktlinjerna för sysselsättningen.

*

* *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0207.

(2)  EUT L 198, 26.7.2008, s. 47.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0467.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/98 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/98

---

Onsdag 11 mars 2009En ekonomisk återhämtningsplan för Europa

P6_TA(2009)0123

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (2008/2334(INI))

2010/C 87 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 mars 2009 inför Europeiska rådets vårmöte med titeln ”Främja återhämtning i Europa” (KOM(2009)0114),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (KOM(2008)0800),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 oktober 2008 med titeln ”Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå” (KOM(2008)0706),

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 28 januari 2009 till rådets rekommendation om 2009 års aktualisering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2009)0034),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2008 om en tillfällig ram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Genomföranderapport om gemenskapens Lissabonprogram 2008–2010” (KOM(2008)0881),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin” (KOM(2008)0876),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 16 december 2008 om översynen av den inre marknaden efter ett år (SEK(2008)3064),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 om den externa dimensionen av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning: Rapport om marknadstillträde och fastställande av ramar för effektivare internationellt samarbete på regleringsområdet (KOM(2008)0874),

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2008)0867),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2007 om integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2008–2010) med kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (enligt artikel 128 i EG-fördraget) (KOM(2007)0803),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2008 om EMU@10: Framsteg och utmaningar efter 10 år av den ekonomiska och monetära unionen (KOM(2008)0238) (meddelande om EMU@10),

med beaktande av medlemsstaternas handlingsplaner och uppdaterade nationella reformprogram för perioden 2008–2010,

med beaktande av sammansättningen av högnivåexpertgruppen för den finansiella tillsynen i EU, med Jacques de Larosière som ordförande, och dess rapport till kommissionen av den 25 februari 2009 inför Europeiska rådets vårmöte 2009,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008 avseende ekonomiska och finansiella frågor,

med beaktande av mötet med Eurogruppens stats- och regeringschefer, som hölls den 12 oktober 2008, i syfte att anta en samordnad räddningsplan för att bekämpa den ekonomiska krisen,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 13 och 14 mars 2008 avseende starten för den nya treårsperioden av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning (2008–2010),

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 7 oktober 2008 avseende omedelbara åtgärder mot den finansiella oron,

med beaktande av slutsatserna från Ekofinrådets möte den 4 november 2008 avseende internationella initiativ till följd av finanskrisen och förberedelser inför det internationella toppmötet om krisen,

med beaktande av Ekofinrådets bidrag den 2 december 2008 till Europeiska rådets överläggningar den 11 och 12 december 2008,

med beaktande av samförståndsavtalet av den 1 juni 2008 om samarbete mellan finansiella tillsynsmyndigheter, centralbanker och EU:s finansministerier när det gäller gränsöverskridande finansiell stabilitet,

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2008 om Europeiska rådets möte den 15–16 oktober 2008 (2),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (del: allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik): start för den nya treårsperioden (2008–2010) (3),

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningar (4) (resolution om EMU@10),

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om hedgefonder och private equity (5),

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 med rekommendationer till kommissionen om uppföljningen av Lamfalussyprocessen: framtida tillsynsstrukturer (6),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A6-0063/2009), och av följande skäl:

| A. | Den internationella ekonomin och de globala marknaderna har lett till en oöverträffad och historiskt unik tillväxt de senaste 25 åren, med en produktionskapacitet som gett välstånd för fler människor än någonsin tidigare, en kapacitet som måste återanpassas i en ekonomisk avmattning följd av minskande efterfrågan. |
| --- | --- |

A.

Den internationella ekonomin och de globala marknaderna har lett till en oöverträffad och historiskt unik tillväxt de senaste 25 åren, med en produktionskapacitet som gett välstånd för fler människor än någonsin tidigare, en kapacitet som måste återanpassas i en ekonomisk avmattning följd av minskande efterfrågan.

| B. | Den finansiella och ekonomiska krisen förvärras för var dag, och bringar EU och dess grannländer – i avsaknaden av ett avsevärt mycket kraftigare och effektivare offentligt agerande än vad som hittills har kommit till uttryck – allt närmare en djup social och politisk kris som hotar den europeiska solidariteten. |
| --- | --- |

B.

Den finansiella och ekonomiska krisen förvärras för var dag, och bringar EU och dess grannländer – i avsaknaden av ett avsevärt mycket kraftigare och effektivare offentligt agerande än vad som hittills har kommit till uttryck – allt närmare en djup social och politisk kris som hotar den europeiska solidariteten.

| C. | De främsta utmaningarna för att vända nedgången i den internationella och europeiska ekonomin idag är bristen på tilltro till finans- och kapitalmarknaderna samt den växande arbetslösheten. |
| --- | --- |

C.

De främsta utmaningarna för att vända nedgången i den internationella och europeiska ekonomin idag är bristen på tilltro till finans- och kapitalmarknaderna samt den växande arbetslösheten.

| D. | Den nuvarande krisen har en aldrig tidigare skådad omfattning och detta tillsammans med den påföljande nedgångens djup kräver att man gör en noggrann översyn av ramen för finansmarknadernas tillsyn och styrning på EU-nivå och internationellt, för att förhindra både framtida problem i den internationella ekonomin och nya problem av samma slag på finansmarknaderna samt för att göra EU:s ekonomi mer förändringstålig. |
| --- | --- |

D.

Den nuvarande krisen har en aldrig tidigare skådad omfattning och detta tillsammans med den påföljande nedgångens djup kräver att man gör en noggrann översyn av ramen för finansmarknadernas tillsyn och styrning på EU-nivå och internationellt, för att förhindra både framtida problem i den internationella ekonomin och nya problem av samma slag på finansmarknaderna samt för att göra EU:s ekonomi mer förändringstålig.

| E. | Att finansinstitut av avgörande betydelse har gått omkull underminerar kreditmarknaderna och hindrar kapitalflöden, investeringar och handel samt pressar ned värden och priser, och urholkar därmed den stabilitet och de kapitaltillgångar som är nödvändiga för finansinstitutens utlåning och för att företagen ska kunna säkra sin egen finansiering. |
| --- | --- |

E.

Att finansinstitut av avgörande betydelse har gått omkull underminerar kreditmarknaderna och hindrar kapitalflöden, investeringar och handel samt pressar ned värden och priser, och urholkar därmed den stabilitet och de kapitaltillgångar som är nödvändiga för finansinstitutens utlåning och för att företagen ska kunna säkra sin egen finansiering.

| F. | Orsakerna till den rådande finanskrisen har visat sig vara en lättsinnig penningpolitik och politiskt beslutade kredithöjningar för bostäder samt makroekonomiska obalanser främst mellan Förenta staterna och tillväxtekonomier som Kina i ett tidigare skede. Det är viktigt att vidareutveckla EU:s konkurrenskraft och öka investeringarna i infrastruktur och forskning, liksom i nya företag och nya marknader. |
| --- | --- |

F.

Orsakerna till den rådande finanskrisen har visat sig vara en lättsinnig penningpolitik och politiskt beslutade kredithöjningar för bostäder samt makroekonomiska obalanser främst mellan Förenta staterna och tillväxtekonomier som Kina i ett tidigare skede. Det är viktigt att vidareutveckla EU:s konkurrenskraft och öka investeringarna i infrastruktur och forskning, liksom i nya företag och nya marknader.

| G. | De viktigaste prioriteringarna för EU:s beslutsfattare för att säkerställa ekonomisk återhämtning bör vara att få finans- och kapitalmarknaderna att fungera igen och att säkra sysselsättningen, och därigenom hjälpa EU:s ekonomi att komma tillbaka till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

G.

De viktigaste prioriteringarna för EU:s beslutsfattare för att säkerställa ekonomisk återhämtning bör vara att få finans- och kapitalmarknaderna att fungera igen och att säkra sysselsättningen, och därigenom hjälpa EU:s ekonomi att komma tillbaka till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen.

| H. | Den nuvarande recessionen bör utnyttjas som ett tillfälle att främja ”gröna” investeringar och skapa ”gröna” arbetstillfällen, i linje med arbetet för att uppfylla de långsiktiga Lissabon- och Göteborgsmålen och klimat- och energipaketet. |
| --- | --- |

H.

Den nuvarande recessionen bör utnyttjas som ett tillfälle att främja ”gröna” investeringar och skapa ”gröna” arbetstillfällen, i linje med arbetet för att uppfylla de långsiktiga Lissabon- och Göteborgsmålen och klimat- och energipaketet.

| I. | Att få till stånd en ekonomisk återhämtning kräver samordnade insatser inom ramen för EU-lagstiftningen om konkurrens och statligt stöd samt stabila finans- och arbetsmarknader, utan att det snedvrider konkurrensen mellan företag eller skapar obalans mellan medlemsstaterna, med syftet att säkerställa EU-ekonomins stabilitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

I.

Att få till stånd en ekonomisk återhämtning kräver samordnade insatser inom ramen för EU-lagstiftningen om konkurrens och statligt stöd samt stabila finans- och arbetsmarknader, utan att det snedvrider konkurrensen mellan företag eller skapar obalans mellan medlemsstaterna, med syftet att säkerställa EU-ekonomins stabilitet och konkurrenskraft.

| J. | Konsekvenserna av finanskrisen för den reala ekonomin har resulterat i exceptionella ekonomiska omständigheter som kräver målinriktade, tillfälliga och proportionella åtgärder och beslut i rätt tid för att finna lösningar på den unika globala ekonomiska situationen och sysselsättningsläget. En offentlig intervention är oundviklig, men rubbar de roller som den privata och den offentliga sektorn bör ha under mer normala tider. |
| --- | --- |

J.

Konsekvenserna av finanskrisen för den reala ekonomin har resulterat i exceptionella ekonomiska omständigheter som kräver målinriktade, tillfälliga och proportionella åtgärder och beslut i rätt tid för att finna lösningar på den unika globala ekonomiska situationen och sysselsättningsläget. En offentlig intervention är oundviklig, men rubbar de roller som den privata och den offentliga sektorn bör ha under mer normala tider.

| K. | Det nuvarande finansiella regelverkets brister har redan nämnts av parlamentet i ståndpunkter om lagstiftningsförslag och i resolutioner. |
| --- | --- |

K.

Det nuvarande finansiella regelverkets brister har redan nämnts av parlamentet i ståndpunkter om lagstiftningsförslag och i resolutioner.

| L. | De senaste uppgifterna från gemenskapen om utsikterna för 2009 tyder på en snabb försämring av de ekonomiska villkoren i hela Europeiska unionen. Det är Europeiska unionen och medlemsstaterna som nu har det yttersta ansvaret för att garantera makroekonomisk stabilitet, hållbar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

L.

De senaste uppgifterna från gemenskapen om utsikterna för 2009 tyder på en snabb försämring av de ekonomiska villkoren i hela Europeiska unionen. Det är Europeiska unionen och medlemsstaterna som nu har det yttersta ansvaret för att garantera makroekonomisk stabilitet, hållbar tillväxt och sysselsättning.

| M. | Finanskrisen har tydliggjort dilemmat mellan å ena sidan behovet av att hantera regleringsbehörigheten när det gäller ekonomisk politik på EU-nivå, och å andra sidan det faktum att ekonomiska stimulansplaner ligger inom behörigheten för medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

M.

Finanskrisen har tydliggjort dilemmat mellan å ena sidan behovet av att hantera regleringsbehörigheten när det gäller ekonomisk politik på EU-nivå, och å andra sidan det faktum att ekonomiska stimulansplaner ligger inom behörigheten för medlemsstaternas myndigheter.

| N. | De kortsiktiga åtgärder som enskilda medlemsstater har vidtagit kräver övergripande EU-samordning för att å ena sidan garantera en kombinerad multiplikatoreffekt och å andra sidan undvika sidoeffekter, snedvridning av marknader och oekonomiskt dubbelarbete. |
| --- | --- |

N.

De kortsiktiga åtgärder som enskilda medlemsstater har vidtagit kräver övergripande EU-samordning för att å ena sidan garantera en kombinerad multiplikatoreffekt och å andra sidan undvika sidoeffekter, snedvridning av marknader och oekonomiskt dubbelarbete.

| O. | Kortsiktiga åtgärder måste vara förenliga med och stödja de långsiktiga målen att göra Europeiska unionen till den mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomin, undvika att tilltro och förtroende undermineras i framtiden och säkerställa makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

O.

Kortsiktiga åtgärder måste vara förenliga med och stödja de långsiktiga målen att göra Europeiska unionen till den mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomin, undvika att tilltro och förtroende undermineras i framtiden och säkerställa makroekonomisk stabilitet.

| P. | Man bör medge att medlemsstaterna har olika kapacitet att delta i återhämtningsprogram. Det bör tas fram en omfattande och kompletterande EU-strategi som fokuserar starkt på en ömsesidigt stödjande kombination av politiska åtgärder avseende ekonomi, miljö, sysselsättning och socialpolitik. |
| --- | --- |

P.

Man bör medge att medlemsstaterna har olika kapacitet att delta i återhämtningsprogram. Det bör tas fram en omfattande och kompletterande EU-strategi som fokuserar starkt på en ömsesidigt stödjande kombination av politiska åtgärder avseende ekonomi, miljö, sysselsättning och socialpolitik.

| Q. | Medlemskapet i euroområdet har stärkt den ekonomiska stabiliteten i de berörda medlemsstaterna. Förutom ansvarsfulla statliga ingripanden för att motverka den ekonomiska nedgången förväntar sig medborgarna under en sådan period med ekonomisk recession ett kraftfullt gensvar med hjälp av Europeiska unionens bestämmelser samt social och regional sammanhållning, samtidigt som man håller fast vid de regler och principer som garanterar en stark och stabil gemensam valuta. |
| --- | --- |

Q.

Medlemskapet i euroområdet har stärkt den ekonomiska stabiliteten i de berörda medlemsstaterna. Förutom ansvarsfulla statliga ingripanden för att motverka den ekonomiska nedgången förväntar sig medborgarna under en sådan period med ekonomisk recession ett kraftfullt gensvar med hjälp av Europeiska unionens bestämmelser samt social och regional sammanhållning, samtidigt som man håller fast vid de regler och principer som garanterar en stark och stabil gemensam valuta.

| R. | För att få finansmarknaderna att fungera korrekt och därigenom begränsa de negativa effekterna av finanskrisen på realekonomin är det av yttersta vikt att förtroendet återställs. |
| --- | --- |

R.

För att få finansmarknaderna att fungera korrekt och därigenom begränsa de negativa effekterna av finanskrisen på realekonomin är det av yttersta vikt att förtroendet återställs.

| S. | Medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen och inte tillhör euroområdet drabbas hårt av spekulation mot sina valutor, kapitalflykt och frysningen av internationella kreditmarknader. |
| --- | --- |

S.

Medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen och inte tillhör euroområdet drabbas hårt av spekulation mot sina valutor, kapitalflykt och frysningen av internationella kreditmarknader.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (nedan kallad återhämtningsplanen) som en reaktion på dagens allvarliga ekonomiska nedgång. Parlamentet konstaterar att gemenskapens del av förslaget motsvarar 15 procent av återhämtningsprogrammets budget, vilken fortfarande måste genomföras snarast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (nedan kallad återhämtningsplanen) som en reaktion på dagens allvarliga ekonomiska nedgång. Parlamentet konstaterar att gemenskapens del av förslaget motsvarar 15 procent av återhämtningsprogrammets budget, vilken fortfarande måste genomföras snarast.

| 2. | Europaparlamentet betonar att återhämtningsplanens högsta prioritet måste vara att stimulera Europeiska unionens ekonomi och konkurrenskraft så att medborgarna ges så goda möjligheter och så stor trygghet som möjligt och så att man kan undvika en ökning av arbetslösheten. Parlamentet anser att återhämtningsplanen måste hejda den ekonomiska nedgången genom att göra det möjligt för finansmarknaderna att fungera ordentligt igen, underlätta investeringar och förbättra möjligheterna till tillväxt och sysselsättning, och samtidigt stärka EU:s ekonomi och arbetsmarknad och förbättra ramvillkoren för tillväxt och skapande av sysselsättning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att återhämtningsplanens högsta prioritet måste vara att stimulera Europeiska unionens ekonomi och konkurrenskraft så att medborgarna ges så goda möjligheter och så stor trygghet som möjligt och så att man kan undvika en ökning av arbetslösheten. Parlamentet anser att återhämtningsplanen måste hejda den ekonomiska nedgången genom att göra det möjligt för finansmarknaderna att fungera ordentligt igen, underlätta investeringar och förbättra möjligheterna till tillväxt och sysselsättning, och samtidigt stärka EU:s ekonomi och arbetsmarknad och förbättra ramvillkoren för tillväxt och skapande av sysselsättning.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen på ett tydligt och kraftfullt sätt anger riktningen för samtliga medlemsstater när det gäller att finna ett bättre och mer samordnat sätt att bemöta denna djupa ekonomiska kris, och därmed trygga så många arbetsplatser och arbetstillfällen i Europa som möjligt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen på ett tydligt och kraftfullt sätt anger riktningen för samtliga medlemsstater när det gäller att finna ett bättre och mer samordnat sätt att bemöta denna djupa ekonomiska kris, och därmed trygga så många arbetsplatser och arbetstillfällen i Europa som möjligt.

| 4. | Europaparlamentet kräver att allt finansiellt stöd ska vara lägligt, målinriktat och tillfälligt. Parlamentet varnar för eventuella utträngningseffekter och upplösning av EU:s konkurrenspolitik. Så snart som möjligt måste de rättvisa, konkurrensutsatta marknader som beskrivs i fördragen återupprättas. Parlamentet uppmärksammar med oro statsskuldernas och budgetunderskottens snabba ökning. Dessutom måste det ske en återgång till sunda statsfinanser så snart den ekonomiska situationen tillåter det, i enlighet med den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten, för att undvika att en alltför stor börda läggs på kommande generationer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att allt finansiellt stöd ska vara lägligt, målinriktat och tillfälligt. Parlamentet varnar för eventuella utträngningseffekter och upplösning av EU:s konkurrenspolitik. Så snart som möjligt måste de rättvisa, konkurrensutsatta marknader som beskrivs i fördragen återupprättas. Parlamentet uppmärksammar med oro statsskuldernas och budgetunderskottens snabba ökning. Dessutom måste det ske en återgång till sunda statsfinanser så snart den ekonomiska situationen tillåter det, i enlighet med den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten, för att undvika att en alltför stor börda läggs på kommande generationer.

| 5. | Europaparlamentet betonar att tillfälliga undantag och avvikelser från gemenskapens konkurrenspolitik måste upphävas, och normaltillståndet återställas, inom en tydligt definierad tidsram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att tillfälliga undantag och avvikelser från gemenskapens konkurrenspolitik måste upphävas, och normaltillståndet återställas, inom en tydligt definierad tidsram.

| 6. | Europaparlamentet betonar att återhämtningsplanen måste syfta till att få till stånd ett rimligt och rättvist internationellt avtal som kan efterträda Kyotoprotokollet 2012, och att ett sådant avtal bl.a. måste ge fattigare länder möjlighet att ta sig ur fattigdomen utan att underblåsa den globala uppvärmningen, genom bidrag till finansiering av omfattande investeringar för anpassning till klimatförändringen och i förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att återhämtningsplanen måste syfta till att få till stånd ett rimligt och rättvist internationellt avtal som kan efterträda Kyotoprotokollet 2012, och att ett sådant avtal bl.a. måste ge fattigare länder möjlighet att ta sig ur fattigdomen utan att underblåsa den globala uppvärmningen, genom bidrag till finansiering av omfattande investeringar för anpassning till klimatförändringen och i förnybar energi och energieffektivitet.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar med oro statsskuldernas och budgetunderskottens snabba ökning och befarar att statsskulderna kan bli en orimlig börda för kommande generationer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmärksammar med oro statsskuldernas och budgetunderskottens snabba ökning och befarar att statsskulderna kan bli en orimlig börda för kommande generationer.

| 8. | Samtidigt som Europaparlamentet accepterar att behovet av anpassning till en global konkurrensmiljö och av tillväxt igen i Europas ekonomi är mycket viktiga gemensamma mål, uppmanas Europeiska unionen att intensifiera sina insatser för att investera i kompetensutveckling och skapande av hållbar sysselsättning, skydda sysselsättningen och förebygga massarbetslöshet samt garantera en konstruktiv skattepolitik som i sin tur kan bidra till att bestämma återhämtningsplanens storlek och de komponenter som bör ingå i den. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådet vid 2009 års vårmöte enas om tydliga riktlinjer och konkreta åtgärder för att trygga sysselsättningen och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

8.

Samtidigt som Europaparlamentet accepterar att behovet av anpassning till en global konkurrensmiljö och av tillväxt igen i Europas ekonomi är mycket viktiga gemensamma mål, uppmanas Europeiska unionen att intensifiera sina insatser för att investera i kompetensutveckling och skapande av hållbar sysselsättning, skydda sysselsättningen och förebygga massarbetslöshet samt garantera en konstruktiv skattepolitik som i sin tur kan bidra till att bestämma återhämtningsplanens storlek och de komponenter som bör ingå i den. Parlamentet förväntar sig att Europeiska rådet vid 2009 års vårmöte enas om tydliga riktlinjer och konkreta åtgärder för att trygga sysselsättningen och skapa arbetstillfällen.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar, som ett nödvändigt krav för att uppnå effektivitet, att man i samband med samordningen av de nationella återhämtningsplanerna gör det möjligt att anpassa varje program till varje lands särskilda behov, dock med hänsyn till det gemensamma intresset, de gemensamma strategier som fastställts när det gäller kampen mot klimatförändringen och för att se till att skapa största möjliga multiplikatoreffekt, särskilt för sysselsättningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar, som ett nödvändigt krav för att uppnå effektivitet, att man i samband med samordningen av de nationella återhämtningsplanerna gör det möjligt att anpassa varje program till varje lands särskilda behov, dock med hänsyn till det gemensamma intresset, de gemensamma strategier som fastställts när det gäller kampen mot klimatförändringen och för att se till att skapa största möjliga multiplikatoreffekt, särskilt för sysselsättningen.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar nya horisontella initiativ på EU-nivå, med tanke på att olika nationella kapaciteter och marginaler när det gäller budgetutrymme kan leda till mycket asymmetriska resultat i Europeiska unionen. Parlamentet påminner emellertid om varje medlemsstats ansvar för budgetdisciplin, investeringar och strukturreformer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar nya horisontella initiativ på EU-nivå, med tanke på att olika nationella kapaciteter och marginaler när det gäller budgetutrymme kan leda till mycket asymmetriska resultat i Europeiska unionen. Parlamentet påminner emellertid om varje medlemsstats ansvar för budgetdisciplin, investeringar och strukturreformer.

| 11. | Europaparlamentet avråder starkt från att man tar risken att de genomförda åtgärderna blir summan av den nationella politiken, med potentiella konflikter och kostnader som undergräver den inre marknaden och den ekonomiska och monetära unionen och försvagar Europeiska unionens roll som global aktör. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet avråder starkt från att man tar risken att de genomförda åtgärderna blir summan av den nationella politiken, med potentiella konflikter och kostnader som undergräver den inre marknaden och den ekonomiska och monetära unionen och försvagar Europeiska unionens roll som global aktör.

| 12. | Europaparlamentet stöder kommissionens engagemang för den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten och noterar dess vilja att utnyttja flexibiliteten fullt ut för att bedriva konjunkturutjämnande politik för att hantera den ekonomiska recessionen, vilket är möjligt enligt pakten, så att medlemsstaterna kan att hantera den ekonomiska krisen på lämpligt sätt, nämligen att utvärdera huruvida kortsiktiga investeringsbeslut är kompatibla med budgetmål på medellång sikt och leder till hållbar tillväxt och uppnåendet av de långsiktiga målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder kommissionens engagemang för den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten och noterar dess vilja att utnyttja flexibiliteten fullt ut för att bedriva konjunkturutjämnande politik för att hantera den ekonomiska recessionen, vilket är möjligt enligt pakten, så att medlemsstaterna kan att hantera den ekonomiska krisen på lämpligt sätt, nämligen att utvärdera huruvida kortsiktiga investeringsbeslut är kompatibla med budgetmål på medellång sikt och leder till hållbar tillväxt och uppnåendet av de långsiktiga målen i Lissabonstrategin.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna står fast vid den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten, för att å ena sidan effektivt hantera de rådande exceptionella omständigheterna, och å andra sidan garantera ett fast åtagande att återställa normal budgetdisciplin så snart ekonomin återhämtar sig, samtidigt som man stärker den reviderade paktens konjunkturutjämnande karaktär. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna står fast vid den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten, för att å ena sidan effektivt hantera de rådande exceptionella omständigheterna, och å andra sidan garantera ett fast åtagande att återställa normal budgetdisciplin så snart ekonomin återhämtar sig, samtidigt som man stärker den reviderade paktens konjunkturutjämnande karaktär.

Finansmarknaderna: från kontroll av krisen till sunda marknader i framtiden

Återvunnet förtroende för finanssektorn

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att återvinna förtroendet för det finansiella systemet. Parlamentet påminner om att dessa nödåtgärder är otillräckliga för att lösa några av de grundläggande problem som ligger bakom krisen, nämligen globala obalanser, extremt risktagande, finansiella hävstångseffekter och belöning av kortsiktighet. Parlamentet påminner också om att det är nödvändigt att se över ersättningssystemen som en möjlig orsak till den finansiella instabiliteten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de kortsiktiga åtgärder som vidtagits för att återvinna förtroendet för det finansiella systemet. Parlamentet påminner om att dessa nödåtgärder är otillräckliga för att lösa några av de grundläggande problem som ligger bakom krisen, nämligen globala obalanser, extremt risktagande, finansiella hävstångseffekter och belöning av kortsiktighet. Parlamentet påminner också om att det är nödvändigt att se över ersättningssystemen som en möjlig orsak till den finansiella instabiliteten.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna för att möjliggöra generella och specifika nationella bankgarantier som täcker skulder men inte eget kapital, för att minska osäkerheten på kreditmarknaderna och göra det lättare för dessa marknader att fungera. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna för att möjliggöra generella och specifika nationella bankgarantier som täcker skulder men inte eget kapital, för att minska osäkerheten på kreditmarknaderna och göra det lättare för dessa marknader att fungera.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt de som ingår i euroområdet, att undersöka möjligheten till ett stort europeiskt lån, som garanteras solidariskt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt de som ingår i euroområdet, att undersöka möjligheten till ett stort europeiskt lån, som garanteras solidariskt av medlemsstaterna.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att den nuvarande exceptionella offentliga intervention i finanssystemet huvudsakligen kan motiveras med behovet av att skydda enskilda personers och företags, inbegripet små och medelstora företags, besparingar och säkerställa kreditgivning till dessa. Parlamentet påminner medlemsstaternas regeringar om deras ansvar och deras redovisningsskyldighet inför parlamenten vid användningen av offentliga medel för räddningsplaner, och rekommenderar starkt att lämplig övervakning och, vid behov, lämpliga påföljder införs och samordnas på EU-nivå för att säkerställa att dessa mål uppnås. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att den nuvarande exceptionella offentliga intervention i finanssystemet huvudsakligen kan motiveras med behovet av att skydda enskilda personers och företags, inbegripet små och medelstora företags, besparingar och säkerställa kreditgivning till dessa. Parlamentet påminner medlemsstaternas regeringar om deras ansvar och deras redovisningsskyldighet inför parlamenten vid användningen av offentliga medel för räddningsplaner, och rekommenderar starkt att lämplig övervakning och, vid behov, lämpliga påföljder införs och samordnas på EU-nivå för att säkerställa att dessa mål uppnås.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att se till att centrala räntesänkningar förs vidare till låntagarna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av att se till att centrala räntesänkningar förs vidare till låntagarna.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att tillsynsmyndigheter och tillämpliga myndigheter i medlemsstaterna noggrant måste granska bankernas och bankledningarnas verksamhet de senaste månaderna, och även fastställa huruvida det har förekommit klandervärd eller till och med brottslig verksamhet som kan ha bidragit till banksammanbrottet samt för att försäkra sig om att den offentliga interventionen och de penningpolitiska besluten på ränteområdet har kunnat vända kreditbegränsningarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att tillsynsmyndigheter och tillämpliga myndigheter i medlemsstaterna noggrant måste granska bankernas och bankledningarnas verksamhet de senaste månaderna, och även fastställa huruvida det har förekommit klandervärd eller till och med brottslig verksamhet som kan ha bidragit till banksammanbrottet samt för att försäkra sig om att den offentliga interventionen och de penningpolitiska besluten på ränteområdet har kunnat vända kreditbegränsningarna.

| 20. | Europaparlamentet anser att man strikt måste övervaka räddningspaketen för finansinstitut för att säkerställa rättvisa spelregler, inbegripet solvensnivåer, förväntade vinster, likviditet på interbankmarknaden, utvecklingen av mänskliga resurser och kundernas förtroende, oavsett om de är privatkunder eller företagare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man strikt måste övervaka räddningspaketen för finansinstitut för att säkerställa rättvisa spelregler, inbegripet solvensnivåer, förväntade vinster, likviditet på interbankmarknaden, utvecklingen av mänskliga resurser och kundernas förtroende, oavsett om de är privatkunder eller företagare.

| 21. | Europaparlamentet anser att räddningsplanerna för banksektorn bör förknippas med vissa villkor när det gäller ekonomiska incitament, beviljande av krediter, utlåningsvillkor, omstrukturering av sektorn och skydd av socialpolitiska system. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att räddningsplanerna för banksektorn bör förknippas med vissa villkor när det gäller ekonomiska incitament, beviljande av krediter, utlåningsvillkor, omstrukturering av sektorn och skydd av socialpolitiska system.

| 22. | Europaparlamentet anser att utveckling av mikrokrediter, som erkänns som ett effektivt verktyg med stor multiplikatoreffekt, bör uppmuntras, framför allt genom att göra det till ett krav för affärsbanker som beviljats offentligt stöd. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att utveckling av mikrokrediter, som erkänns som ett effektivt verktyg med stor multiplikatoreffekt, bör uppmuntras, framför allt genom att göra det till ett krav för affärsbanker som beviljats offentligt stöd.

| 23. | Europaparlamentet insisterar på att det i första hand måste handla om att återgå till normala nivåer för bankernas kreditgivning när eventuella nya regleringsramar övervägs, främst för att återuppliva processen med värdepapperisering som ett nödvändigt inslag för att åter kunna erbjuda kapital för huslån, billån och kreditkortsfinansiering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet insisterar på att det i första hand måste handla om att återgå till normala nivåer för bankernas kreditgivning när eventuella nya regleringsramar övervägs, främst för att återuppliva processen med värdepapperisering som ett nödvändigt inslag för att åter kunna erbjuda kapital för huslån, billån och kreditkortsfinansiering.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydligt analysera räddningspaketets effekter för finanssektorns konkurrenskraft och interbankmarknadens sätt att fungera. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta tvärvetenskapliga grupper med experter från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, ekonomi och finans samt inre marknaden och tjänster, de tre tillsynsmyndigheterna på nivå 3 och Europeiska centralbankssystemet, för att slå samman kunskaper och expertis och se till att balanserade, opartiska, högkvalitativa och lägliga bedömningar görs i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydligt analysera räddningspaketets effekter för finanssektorns konkurrenskraft och interbankmarknadens sätt att fungera. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta tvärvetenskapliga grupper med experter från kommissionens generaldirektorat för konkurrens, ekonomi och finans samt inre marknaden och tjänster, de tre tillsynsmyndigheterna på nivå 3 och Europeiska centralbankssystemet, för att slå samman kunskaper och expertis och se till att balanserade, opartiska, högkvalitativa och lägliga bedömningar görs i alla medlemsstater.

Effektivare reglerings- och tillsynsstrukturer

| 25. | Europaparlamentet anser att Europeiska centralbanken (ECB), även om den inte har något officiellt tillsynsmandat, måste få en mer framträdande roll i övervakningen av den finansiella stabiliteten i euroområdet, särskilt i tillsynen av den EU-omfattande banksektorn. Parlamentet rekommenderar därför att ECB bör involveras i tillsynen på makronivå av finansinstitut som är viktiga för systemet, i enlighet med artikel 105.6 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att Europeiska centralbanken (ECB), även om den inte har något officiellt tillsynsmandat, måste få en mer framträdande roll i övervakningen av den finansiella stabiliteten i euroområdet, särskilt i tillsynen av den EU-omfattande banksektorn. Parlamentet rekommenderar därför att ECB bör involveras i tillsynen på makronivå av finansinstitut som är viktiga för systemet, i enlighet med artikel 105.6 i EG-fördraget.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att EU saknar tydliga instrument och politiska åtgärder för att noggrant och i rätt tid hantera de asymmetriska effekter som finanskrisen får på medlemsstaterna inom och utanför euroområdet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att EU saknar tydliga instrument och politiska åtgärder för att noggrant och i rätt tid hantera de asymmetriska effekter som finanskrisen får på medlemsstaterna inom och utanför euroområdet.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att analysera effekterna av beteendet hos de banker som flyttat sina tillgångar från de nyare medlemsstaterna sedan andra medlemsstater antagit räddningsplaner, och att noggrant undersöka spekulationen (blankningen) i relation till valutorna i de nyare medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att meddela de Larosière-gruppen och parlamentets ansvariga utskott resultaten av dessa analyser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att analysera effekterna av beteendet hos de banker som flyttat sina tillgångar från de nyare medlemsstaterna sedan andra medlemsstater antagit räddningsplaner, och att noggrant undersöka spekulationen (blankningen) i relation till valutorna i de nyare medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att meddela de Larosière-gruppen och parlamentets ansvariga utskott resultaten av dessa analyser.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att snarast ta itu med problemet med bankgarantier, för att se till att system med liknande utformning hindrar banker från att gå omkull i hela Europeiska unionen, så att interbankutlåningen får möjlighet att återhämta sig, då en sådan återhämtning är en nödvändig förutsättning för att bankkrisen ska kunna få ett slut och nya krediter kunna ges till den reala ekonomin så att investeringarna och konsumtionen ökar och vi kan ta oss ur den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att snarast ta itu med problemet med bankgarantier, för att se till att system med liknande utformning hindrar banker från att gå omkull i hela Europeiska unionen, så att interbankutlåningen får möjlighet att återhämta sig, då en sådan återhämtning är en nödvändig förutsättning för att bankkrisen ska kunna få ett slut och nya krediter kunna ges till den reala ekonomin så att investeringarna och konsumtionen ökar och vi kan ta oss ur den ekonomiska krisen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de Larosière-gruppen att anamma rekommendationerna i parlamentets tidigare resolutioner om tillsyn av finansmarknaden. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ställa sig bakom parlamentets olika bidrag i syfte att inrätta en stabil och effektiv struktur för reglering och tillsyn, vilken kan förebygga eller begränsa de negativa verkningarna av framtida kriser. Parlamentet uppmanar rådet att i vederbörlig ordning beakta den ståndpunkt i fråga om dessa slutsatser som parlamentet kan komma att ge uttryck för innan man godkänner dem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de Larosière-gruppen att anamma rekommendationerna i parlamentets tidigare resolutioner om tillsyn av finansmarknaden. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ställa sig bakom parlamentets olika bidrag i syfte att inrätta en stabil och effektiv struktur för reglering och tillsyn, vilken kan förebygga eller begränsa de negativa verkningarna av framtida kriser. Parlamentet uppmanar rådet att i vederbörlig ordning beakta den ståndpunkt i fråga om dessa slutsatser som parlamentet kan komma att ge uttryck för innan man godkänner dem.

| 30. | Europaparlamentet ställer sig bakom de Larosière-gruppens rekommendationer, och understryker att parlamentet har framfört flera av dem på senare år. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utnyttja sin initiativrätt och vidta åtgärder för att ta itu med de mest överhängande problemen som finanskrisen reser, och uppmanar kommissionen att inleda detta arbete så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt vårmöte2009 visa ett starkt politiskt engagemang och utarbeta en färdplan för alla rättsliga initiativ så att de kan antas i god tid med parlamentets medverkan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ställer sig bakom de Larosière-gruppens rekommendationer, och understryker att parlamentet har framfört flera av dem på senare år. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utnyttja sin initiativrätt och vidta åtgärder för att ta itu med de mest överhängande problemen som finanskrisen reser, och uppmanar kommissionen att inleda detta arbete så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt vårmöte2009 visa ett starkt politiskt engagemang och utarbeta en färdplan för alla rättsliga initiativ så att de kan antas i god tid med parlamentets medverkan.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar att förebyggandet av ytterligare kriser i stort kan lösas genom större insyn, bättre riskhantering och samordnad tillsyn, och att lagstiftningsreformen måste vara heltäckande och gälla alla aktörer och transaktioner på finansmarknaderna. Parlamentet framhåller att finansmarknadernas globala karaktär kräver att reformer samordnas på internationell nivå. Parlamentet understryker att lagstiftningsinitiativen måste syfta till att skapa insyn, hållbarhet, stabilitet och ett ökat ansvar för finansiella aktörer på marknaden. Parlamentet påminner kommissionen om sin skyldighet att bemöta parlamentets krav avseende hedgefonder och private equity. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet bekräftar att förebyggandet av ytterligare kriser i stort kan lösas genom större insyn, bättre riskhantering och samordnad tillsyn, och att lagstiftningsreformen måste vara heltäckande och gälla alla aktörer och transaktioner på finansmarknaderna. Parlamentet framhåller att finansmarknadernas globala karaktär kräver att reformer samordnas på internationell nivå. Parlamentet understryker att lagstiftningsinitiativen måste syfta till att skapa insyn, hållbarhet, stabilitet och ett ökat ansvar för finansiella aktörer på marknaden. Parlamentet påminner kommissionen om sin skyldighet att bemöta parlamentets krav avseende hedgefonder och private equity.

| 32. | Europaparlamentet anser att kreditvärderingsinstituten bör täppa till informationsluckorna och avslöja både osäkerheter och intressekonflikter. Parlamentet betonar behovet av en översyn och en förbättring av redovisningsmetoder i syfte att undvika procykliska effekter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att kreditvärderingsinstituten bör täppa till informationsluckorna och avslöja både osäkerheter och intressekonflikter. Parlamentet betonar behovet av en översyn och en förbättring av redovisningsmetoder i syfte att undvika procykliska effekter.

| 33. | Europaparlamentet föreslår att man utreder ordentligt huruvida framtida åtgärder för en sund reglering av finanssektorn, särskilt tillsynen på makronivå av den rättsliga ramen, skulle kunna försvåra eller omöjliggöra en ekonomisk återhämtning och innovationer i fråga om finansiella produkter och göra EU:s finansmarknader mindre attraktiva, så att finansiella flöden och företag avleds till marknader i tredjeländer. Parlamentet påminner om att det är i unionens intresse att förbli den främsta finansiella marknadsplatsen i världen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet föreslår att man utreder ordentligt huruvida framtida åtgärder för en sund reglering av finanssektorn, särskilt tillsynen på makronivå av den rättsliga ramen, skulle kunna försvåra eller omöjliggöra en ekonomisk återhämtning och innovationer i fråga om finansiella produkter och göra EU:s finansmarknader mindre attraktiva, så att finansiella flöden och företag avleds till marknader i tredjeländer. Parlamentet påminner om att det är i unionens intresse att förbli den främsta finansiella marknadsplatsen i världen.

Den reala ekonomin: Krisen utgör en möjlighet att nå hållbar tillväxt

Säkra sysselsättningen och stimulera efterfrågan

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla tillgängliga medel för att stödja EU- företagen, särskilt små och medelstora företag, för att främja skapandet av arbetstillfällen och stärka förtroendet hos EU:s investerare, arbetsgivare, arbetstagare och konsumenter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda alla tillgängliga medel för att stödja EU- företagen, särskilt små och medelstora företag, för att främja skapandet av arbetstillfällen och stärka förtroendet hos EU:s investerare, arbetsgivare, arbetstagare och konsumenter.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligen att man i Europeiska unionen utan dröjsmål garanterar en tillräcklig tillgång till rimligt säkra krediter till rimligt pris till små och medelstora företag, medborgare och de sektorer vars hållbara framtid äventyras av krisen, särskilt av kreditbristen. Parlamentet uppmanar kommissionen säkerställa ett utbyte av bästa praxis i detta sammanhang. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligen att man i Europeiska unionen utan dröjsmål garanterar en tillräcklig tillgång till rimligt säkra krediter till rimligt pris till små och medelstora företag, medborgare och de sektorer vars hållbara framtid äventyras av krisen, särskilt av kreditbristen. Parlamentet uppmanar kommissionen säkerställa ett utbyte av bästa praxis i detta sammanhang.

| 36. | Europaparlamentet betonar att myndigheter och privatkunder, i den aktuella situationen där små och medelstora företag står inför allvarliga kassaflödesproblem och begränsad tillgång till kredit, bör respektera en betalningsperiod på högst 30 dagar till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta upp denna fråga i samband med översynen av direktivet om sena betalningar (7). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att myndigheter och privatkunder, i den aktuella situationen där små och medelstora företag står inför allvarliga kassaflödesproblem och begränsad tillgång till kredit, bör respektera en betalningsperiod på högst 30 dagar till små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta upp denna fråga i samband med översynen av direktivet om sena betalningar (7).

| 37. | Europaparlamentet uppmanar till fullständig efterlevnad och ett snabbare genomförande, både på EU-nivå och nationell nivå, av parlamentets rekommendationer i samband med kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa” (KOM(2008)0394). |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar till fullständig efterlevnad och ett snabbare genomförande, både på EU-nivå och nationell nivå, av parlamentets rekommendationer i samband med kommissionens meddelande ”Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa” (KOM(2008)0394).

| 38. | Europaparlamentet efterlyser ett verkligt omfattande europeiskt sysselsättningsinitiativ, genom att man å ena sidan ser till att ett företag kan etableras utan kostnad var som helt inom Europeiska unionen inom tre dagar och att formaliteterna för att anställa de första arbetstagarna kan ske via en enda kontaktpunkt, och å andra sidan genom förstärkta aktivitetssatsningar, särskilt för lågutbildade, genom personlig rådgivning, intensiv utbildning eller vidareutbildning och uppgradering av arbetstagarnas färdigheter, lärlingsprogram, anställningsbidrag och startbidrag för egenföretagare eller nystartade företag. Dessutom stöder parlamentet kommissionens fördelning av anslag från Europeiska socialfonden för att främja utveckling och matchning av kompetens. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterlyser ett verkligt omfattande europeiskt sysselsättningsinitiativ, genom att man å ena sidan ser till att ett företag kan etableras utan kostnad var som helt inom Europeiska unionen inom tre dagar och att formaliteterna för att anställa de första arbetstagarna kan ske via en enda kontaktpunkt, och å andra sidan genom förstärkta aktivitetssatsningar, särskilt för lågutbildade, genom personlig rådgivning, intensiv utbildning eller vidareutbildning och uppgradering av arbetstagarnas färdigheter, lärlingsprogram, anställningsbidrag och startbidrag för egenföretagare eller nystartade företag. Dessutom stöder parlamentet kommissionens fördelning av anslag från Europeiska socialfonden för att främja utveckling och matchning av kompetens.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligt att EU:s sysselsättningsinitiativ omfattar tidiga insatser redan när arbetstillfällen faktiskt försvinner, inte minst för att minska risken för att personer utestängs från arbetsmarknaden. Parlamentet anser att sådana insatser kräver avsevärda investeringar i utbildning, inbegripet ett ökat antal utbildningsleverantörer, samtidigt som man måste fokusera på bättre samordning av utbildning och program för återintegrering av arbetskraft, och de bör inte bara omfatta kortsiktiga åtgärder utan även syfta till att åstadkomma kvalifikationer på hög nivå för att höja den allmänna kompetensnivån inom Europeiska unionen och bemöta den aktuella ekonomins skiftande behov. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar eftertryckligt att EU:s sysselsättningsinitiativ omfattar tidiga insatser redan när arbetstillfällen faktiskt försvinner, inte minst för att minska risken för att personer utestängs från arbetsmarknaden. Parlamentet anser att sådana insatser kräver avsevärda investeringar i utbildning, inbegripet ett ökat antal utbildningsleverantörer, samtidigt som man måste fokusera på bättre samordning av utbildning och program för återintegrering av arbetskraft, och de bör inte bara omfatta kortsiktiga åtgärder utan även syfta till att åstadkomma kvalifikationer på hög nivå för att höja den allmänna kompetensnivån inom Europeiska unionen och bemöta den aktuella ekonomins skiftande behov.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag och uppmanar medlemsstaterna att anpassa de nya bestämmelserna i förordningarna om Europeiska socialfonden, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska regionala utvecklingsfonden, inbegripet genom en förenkling av rutinerna och en utökning av de kostnader som kan ersättas, i syfte att främja sysselsättningen och den sociala integrationen på ett ännu effektivare sätt samt genom fortsatt stöd för sysselsättningen inom ekonomins viktigaste sektorer, och att se till att social och territoriell sammanhållning fortsätter att prioriteras i samband med sådant stöd för att undvika en ojämn utveckling inom Europeiska unionen. Parlamentet hoppas på ett snabbare frisläppande av medel som avsatts för främjande av sysselsättning och för EU:s stödprogram för de mest utsatta grupperna, inbegripet program för att garantera värdiga levnadsförhållanden och tillgång till offentliga tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag och uppmanar medlemsstaterna att anpassa de nya bestämmelserna i förordningarna om Europeiska socialfonden, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska regionala utvecklingsfonden, inbegripet genom en förenkling av rutinerna och en utökning av de kostnader som kan ersättas, i syfte att främja sysselsättningen och den sociala integrationen på ett ännu effektivare sätt samt genom fortsatt stöd för sysselsättningen inom ekonomins viktigaste sektorer, och att se till att social och territoriell sammanhållning fortsätter att prioriteras i samband med sådant stöd för att undvika en ojämn utveckling inom Europeiska unionen. Parlamentet hoppas på ett snabbare frisläppande av medel som avsatts för främjande av sysselsättning och för EU:s stödprogram för de mest utsatta grupperna, inbegripet program för att garantera värdiga levnadsförhållanden och tillgång till offentliga tjänster av hög kvalitet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i en social ekonomi som kan bidra till tillväxt, eftersom den har en betydelsefull potential när det gäller att skapa högkvalitativa arbetstillfällen och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i en social ekonomi som kan bidra till tillväxt, eftersom den har en betydelsefull potential när det gäller att skapa högkvalitativa arbetstillfällen och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen.

| 42. | Europaparlamentet betonar vikten av att tillämpa gemensamma principer för ”flexicurity” samtidigt som var och en garanteras ett lämpligt socialt skydd, särskilt genom sociala trygghetssystem som ger lämpligt skydd med hänsyn till nationella traditioner. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar vikten av att tillämpa gemensamma principer för ”flexicurity” samtidigt som var och en garanteras ett lämpligt socialt skydd, särskilt genom sociala trygghetssystem som ger lämpligt skydd med hänsyn till nationella traditioner.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att regelbundet följa utvecklingen av situationen på EU:s arbetsmarknad och krisens inverkan på denna marknad samt att vidta lämpliga åtgärder för att leda EU:s ekonomi mot en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att regelbundet följa utvecklingen av situationen på EU:s arbetsmarknad och krisens inverkan på denna marknad samt att vidta lämpliga åtgärder för att leda EU:s ekonomi mot en hållbar utveckling.

| 44. | Europaparlamentet betonar att en rimlig levnadsstandard måste garanteras för unionens alla medborgare och kräver att det vidtas lämpliga nödåtgärder. Parlamentet begär att socialpolitiken anpassas för att hantera recessionen, och att den främjar en aktiv arbetsmarknadspolitik och en politik för social integration samt att särskild uppmärksamhet ska ägnas samhällets mest utsatta medlemmar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att en rimlig levnadsstandard måste garanteras för unionens alla medborgare och kräver att det vidtas lämpliga nödåtgärder. Parlamentet begär att socialpolitiken anpassas för att hantera recessionen, och att den främjar en aktiv arbetsmarknadspolitik och en politik för social integration samt att särskild uppmärksamhet ska ägnas samhällets mest utsatta medlemmar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt bedöma hur riskerna i samband med recessionen påverkar industrisektorerna i Europa för att vid behov ingripa på EU-nivå. Parlamentet betonar dock att en del av EU-industrins problem kan ha orsakats av även annat än finanskrisen. Parlamentet anser därför att statliga stödåtgärder bör målinriktas noggrant, så att de inte går utöver att kompensera för finanskrisens effekter, och de måste vara förenade med mycket stränga villkor i fråga om omstrukturering, investeringar i innovation och hållbarhet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt bedöma hur riskerna i samband med recessionen påverkar industrisektorerna i Europa för att vid behov ingripa på EU-nivå. Parlamentet betonar dock att en del av EU-industrins problem kan ha orsakats av även annat än finanskrisen. Parlamentet anser därför att statliga stödåtgärder bör målinriktas noggrant, så att de inte går utöver att kompensera för finanskrisens effekter, och de måste vara förenade med mycket stränga villkor i fråga om omstrukturering, investeringar i innovation och hållbarhet.

| 46. | Europaparlamentet varnar för en opåkallad uppluckring av EU:s konkurrensregler, eftersom det skulle kunna försvaga den inre marknaden. Parlamentet befarar att nationella reaktioner på den ekonomiska nedgången kan leda till protektionism och snedvridning av konkurrensen, vilket på lång sikt allvarligt skulle undergräva EU-medborgarnas ekonomiska välstånd. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet varnar för en opåkallad uppluckring av EU:s konkurrensregler, eftersom det skulle kunna försvaga den inre marknaden. Parlamentet befarar att nationella reaktioner på den ekonomiska nedgången kan leda till protektionism och snedvridning av konkurrensen, vilket på lång sikt allvarligt skulle undergräva EU-medborgarnas ekonomiska välstånd.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser en bedömning av åtgärderna i de nationella återhämtningsplanerna med avseende på deras omedelbara effekter för köpkraften. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser en bedömning av åtgärderna i de nationella återhämtningsplanerna med avseende på deras omedelbara effekter för köpkraften.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar rådet att godkänna förslaget att ge alla medlemsstater möjlighet att tillämpa en sänkt momssats för energieffektiva varor och tjänster samt arbetsintensiva tjänster som tillhandahålls lokalt, med tanke på deras potential att öka sysselsättning och efterfrågan. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar rådet att godkänna förslaget att ge alla medlemsstater möjlighet att tillämpa en sänkt momssats för energieffektiva varor och tjänster samt arbetsintensiva tjänster som tillhandahålls lokalt, med tanke på deras potential att öka sysselsättning och efterfrågan.

| 49. | Europaparlamentet understryker mervärdet av programmet för den transeuropeiska transportinfrastrukturen (TEN-T) när det gäller att uppfylla Lissabonstrategin, nå unionens klimatförändringsmål samt åstadkomma en bättre social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, samtidigt som programmet i rätt tid stöder den totala efterfrågan i Europeiska unionen. Parlamentet betonar vikten av de 30 prioriterade projekten inom TEN-T – särskilt de gränsöverskridande korridorerna – för att ge ekonomin en nystart och tillgodose den ökande efterfrågan på bättre och mer miljövänlig sammodalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nya metoder för finansiering av transportinfrastruktur och att avsevärt öka budgeten för TEN-T-projekt i framtida budgetplaner och i återhämtningsplanen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker mervärdet av programmet för den transeuropeiska transportinfrastrukturen (TEN-T) när det gäller att uppfylla Lissabonstrategin, nå unionens klimatförändringsmål samt åstadkomma en bättre social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, samtidigt som programmet i rätt tid stöder den totala efterfrågan i Europeiska unionen. Parlamentet betonar vikten av de 30 prioriterade projekten inom TEN-T – särskilt de gränsöverskridande korridorerna – för att ge ekonomin en nystart och tillgodose den ökande efterfrågan på bättre och mer miljövänlig sammodalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nya metoder för finansiering av transportinfrastruktur och att avsevärt öka budgeten för TEN-T-projekt i framtida budgetplaner och i återhämtningsplanen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga möjligheten att sänka skatten på arbete för lägre inkomster i syfte att öka köpkraften och stimulera efterfrågan på detaljhandelsvaror. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga möjligheten att sänka skatten på arbete för lägre inkomster i syfte att öka köpkraften och stimulera efterfrågan på detaljhandelsvaror.

Större sammanhållning och mindre ekonomiska skillnader

| 51. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med mål för territoriell sammanhållning inom ramen för de föreslagna stimulansåtgärderna, med tanke på krisens tydliga asymmetriska effekter i hela Europa. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med mål för territoriell sammanhållning inom ramen för de föreslagna stimulansåtgärderna, med tanke på krisens tydliga asymmetriska effekter i hela Europa.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, särskilt mot bakgrund av den nuvarande krisen, vidta lämpliga åtgärder med avseende på den övergripande politikens effekter för regionernas divergerande resultat inom euroområdet, vilket betonades i kommissionens meddelande om EMU@10. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, särskilt mot bakgrund av den nuvarande krisen, vidta lämpliga åtgärder med avseende på den övergripande politikens effekter för regionernas divergerande resultat inom euroområdet, vilket betonades i kommissionens meddelande om EMU@10.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser ett framtagande av lämpliga mekanismer för att garantera att de mindre dynamiska regionernas allt snabbare konvergens struktureras utifrån strategiska mål såsom miljövänligare ekonomi och lämpligt deltagande i Lissabonstrategin, huvudsakligen genom att främja innovation, små och medelstora företag och initiativ på mikronivå. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet efterlyser ett framtagande av lämpliga mekanismer för att garantera att de mindre dynamiska regionernas allt snabbare konvergens struktureras utifrån strategiska mål såsom miljövänligare ekonomi och lämpligt deltagande i Lissabonstrategin, huvudsakligen genom att främja innovation, små och medelstora företag och initiativ på mikronivå.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens alla förslag som förenklar och påskyndar tillgången till föreliggande sammanhållningsinstrument samt påskyndar genomförandet av projekt, huvudsakligen genom tidigare utbetalning av medel, tillfällig ökning av gemenskapens stödnivåer, förbättrat tekniskt bistånd och snabbare betalningsförfaranden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens alla förslag som förenklar och påskyndar tillgången till föreliggande sammanhållningsinstrument samt påskyndar genomförandet av projekt, huvudsakligen genom tidigare utbetalning av medel, tillfällig ökning av gemenskapens stödnivåer, förbättrat tekniskt bistånd och snabbare betalningsförfaranden.

Smarta och hållbara strukturreformer och investeringar

| 55. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring av återhämtningsinstrument och återhämtningspolitik, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, som kan öka efterfrågan och förbättra förtroendet i hela Europeiska unionen i enlighet med gemensamma prioriteringar inom ramen för Lissabonstrategin, t.ex. investeringar i utbildning, infrastruktur, forskning och utveckling, kompetens och livslångt lärande, energieffektivitet och miljövänlig teknik, bredbandsnätverk, stadstransporter, kreativa branscher och tjänster, hälsovårdstjänster samt tjänster för barn och äldre. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser en förbättring av återhämtningsinstrument och återhämtningspolitik, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, som kan öka efterfrågan och förbättra förtroendet i hela Europeiska unionen i enlighet med gemensamma prioriteringar inom ramen för Lissabonstrategin, t.ex. investeringar i utbildning, infrastruktur, forskning och utveckling, kompetens och livslångt lärande, energieffektivitet och miljövänlig teknik, bredbandsnätverk, stadstransporter, kreativa branscher och tjänster, hälsovårdstjänster samt tjänster för barn och äldre.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att tidigarelägga 500 000 000 EUR för investeringar i transportinfrastruktur från 2010 till 2009. Parlamentet betonar dock att kommissionen och medlemsstaterna måste låta även stadstrafik och prioriterade projekt inom TEN-T omfattas av den nya investeringen på 5 miljarder EUR, som ska mobiliseras i enlighet med återhämtningsplanen. Framför allt bör de TEN-T-projekt där genomförandet kommit långt få ökad tillgång till anslag. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att tidigarelägga 500 000 000 EUR för investeringar i transportinfrastruktur från 2010 till 2009. Parlamentet betonar dock att kommissionen och medlemsstaterna måste låta även stadstrafik och prioriterade projekt inom TEN-T omfattas av den nya investeringen på 5 miljarder EUR, som ska mobiliseras i enlighet med återhämtningsplanen. Framför allt bör de TEN-T-projekt där genomförandet kommit långt få ökad tillgång till anslag.

| 57. | Europaparlamentet betonar att det i dagens mycket bekymmersamma läge är nödvändigt att Europeiska unionens nyare medlemsstater som inte ingår i euroområdet får tillgång till EU-medel. Dessa medel skulle ge den finanspolitiska stimulans som är nödvändig i länder som inte har samma manöverutrymme som medlemsstaterna i euroområdet, eller som har stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att det i dagens mycket bekymmersamma läge är nödvändigt att Europeiska unionens nyare medlemsstater som inte ingår i euroområdet får tillgång till EU-medel. Dessa medel skulle ge den finanspolitiska stimulans som är nödvändig i länder som inte har samma manöverutrymme som medlemsstaterna i euroområdet, eller som har stora budgetunderskott och underskott i bytesbalansen.

| 58. | Europaparlamentet betonar att krisen får extremt negativa ekonomiska och sociala konsekvenser i många av de nya medlemsstaterna, vilket leder till en betydande risk för minskad tillväxt och stabilitet och ökad fattigdom. Parlamentet förväntar sig dessutom att det kommer att uppstå spridningseffekter som kan påverka euron och euroområdets ekonomier. Därför efterlyses en gemenskapsomfattande och samordnad strategi så att gemenskapssolidaritet visas och ett kollektivt ansvar tas i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att se över och strama upp alla instrument för stabilisering av alla drabbade medlemsstater, inbegripet en stabilisering av växelkurser, så att snabba och effektiva säkerhetsnät och åtgärdspaket kan genomföras. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att krisen får extremt negativa ekonomiska och sociala konsekvenser i många av de nya medlemsstaterna, vilket leder till en betydande risk för minskad tillväxt och stabilitet och ökad fattigdom. Parlamentet förväntar sig dessutom att det kommer att uppstå spridningseffekter som kan påverka euron och euroområdets ekonomier. Därför efterlyses en gemenskapsomfattande och samordnad strategi så att gemenskapssolidaritet visas och ett kollektivt ansvar tas i detta hänseende. Kommissionen uppmanas att se över och strama upp alla instrument för stabilisering av alla drabbade medlemsstater, inbegripet en stabilisering av växelkurser, så att snabba och effektiva säkerhetsnät och åtgärdspaket kan genomföras.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjliga åtgärder för att göra energiförsörjningen säkrare genom snabbare utveckling av ett EU-internt gasnät som skulle säkerställa energileveranserna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjliga åtgärder för att göra energiförsörjningen säkrare genom snabbare utveckling av ett EU-internt gasnät som skulle säkerställa energileveranserna.

| 60. | Europaparlamentet anser att en stark offentlig investeringspolitik, som syftar till att skapa en ”koldioxidsnål ekonomi”, är av yttersta vikt för att hantera den ekonomiska recessionen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att en stark offentlig investeringspolitik, som syftar till att skapa en ”koldioxidsnål ekonomi”, är av yttersta vikt för att hantera den ekonomiska recessionen.

| 61. | I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att inleda reformer av sina skattesystem för att se till att vissa sektorer med stor miljöpåverkan, t.ex. jordbruk, transport och energi, agerar på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

61.

I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att inleda reformer av sina skattesystem för att se till att vissa sektorer med stor miljöpåverkan, t.ex. jordbruk, transport och energi, agerar på ett hållbart sätt.

| 62. | Europaparlamentet stöder helhjärtat lanseringen av ett paket med olika politiska åtgärder för tätortsområden, vilket kombinerar energieffektivitet inom transporter och byggnader med sysselsättningsskapande åtgärder. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet stöder helhjärtat lanseringen av ett paket med olika politiska åtgärder för tätortsområden, vilket kombinerar energieffektivitet inom transporter och byggnader med sysselsättningsskapande åtgärder.

| 63. | Europaparlamentet betonar att det behövs en samordnad insats utan motstycke för att åstadkomma betydande investeringar inom energi, miljö och infrastruktur som stödjer en hållbar utveckling, bidrar till skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet och säkerställer den sociala sammanhållningen. Parlamentet anser därför att de ansträngningar som krävs från medborgarnas sida lättare kan accepteras om de uppfattas som å ena sidan rättvisa och å andra sidan som garantier för sysselsättning och social integration. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att det behövs en samordnad insats utan motstycke för att åstadkomma betydande investeringar inom energi, miljö och infrastruktur som stödjer en hållbar utveckling, bidrar till skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet och säkerställer den sociala sammanhållningen. Parlamentet anser därför att de ansträngningar som krävs från medborgarnas sida lättare kan accepteras om de uppfattas som å ena sidan rättvisa och å andra sidan som garantier för sysselsättning och social integration.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser EU-initiativ inom utbildning och yrkesutbildning samt tillgång till riskkapital och kredit- och mikrokreditmöjligheter för att stimulera tillväxt och konvergens i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet efterlyser EU-initiativ inom utbildning och yrkesutbildning samt tillgång till riskkapital och kredit- och mikrokreditmöjligheter för att stimulera tillväxt och konvergens i hela Europeiska unionen.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att minska den byråkratiska bördan för investeringsprojekt som delfinansieras av privata företag, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att påskynda och underlätta investeringar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar behovet av att minska den byråkratiska bördan för investeringsprojekt som delfinansieras av privata företag, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att påskynda och underlätta investeringar.

| 66. | Europaparlamentet betonar att när de akuta problemen till följd av den ekonomiska krisen åtgärdas får man inte förlora den långsiktiga strategin ur sikte, eller möjligheten att nå vissa mål som skulle ha nåtts för länge sedan, nämligen följande:






  — | Intensifiera undanröjandet av hinder för friheten att tillhandahålla tjänster enligt tjänstedirektivet (8), vars genomförande har försenats på grund av tjänstesektorns enorma sysselsättningspotential. |
| --- | --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att när de akuta problemen till följd av den ekonomiska krisen åtgärdas får man inte förlora den långsiktiga strategin ur sikte, eller möjligheten att nå vissa mål som skulle ha nåtts för länge sedan, nämligen följande:

—

Intensifiera undanröjandet av hinder för friheten att tillhandahålla tjänster enligt tjänstedirektivet (8), vars genomförande har försenats på grund av tjänstesektorns enorma sysselsättningspotential.

| — | Intensifiera genomförandet av direktivet om posttjänster (9). |
| --- | --- |

—

Intensifiera genomförandet av direktivet om posttjänster (9).

| — | Fullborda den inre marknaden för energi. |
| --- | --- |

—

Fullborda den inre marknaden för energi.

| — | Snarast öka investeringarna i FoU, eftersom – det rätt blygsamma – Lissabonmålet på 3 procent av BNP hittills inte har nåtts, främst därför att den privata sektorn inte kunnat leverera sin andel på 2 procent, och därför att gapet i förhållande till andra regioner när det gäller FoU-investeringar ökar, trots målet att EU ska bli världens mest dynamiska kunskapsekonomi. Avsevärda investeringar i FoU och innovation måste vara en förutsättning för allt stöd till industrin. |
| --- | --- |

—

Snarast öka investeringarna i FoU, eftersom – det rätt blygsamma – Lissabonmålet på 3 procent av BNP hittills inte har nåtts, främst därför att den privata sektorn inte kunnat leverera sin andel på 2 procent, och därför att gapet i förhållande till andra regioner när det gäller FoU-investeringar ökar, trots målet att EU ska bli världens mest dynamiska kunskapsekonomi. Avsevärda investeringar i FoU och innovation måste vara en förutsättning för allt stöd till industrin.

| — | Snarast fullborda ett europeiskt patentsystem. |
| --- | --- |

—

Snarast fullborda ett europeiskt patentsystem.

| — | Undanröja alla återstående hinder för fri rörlighet för arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Undanröja alla återstående hinder för fri rörlighet för arbetstagare.

| — | Fullborda de prioriterade transeuropeiska transportnäten (TEN-T). |
| --- | --- |

—

Fullborda de prioriterade transeuropeiska transportnäten (TEN-T).

Europeiska ekonomiska instrument: Europeiska unionen agerar unisont

Ekonomisk samordning

| 67. | Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning mellan den nuvarande återhämtningsplanen på medlemsstatsnivå, målen och prioriteringarna i Lissabonstrategin, de integrerade politiska riktlinjerna och de nationella reformprogrammen samt till användningen av de flexibilitetsmöjligheter som den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning mellan den nuvarande återhämtningsplanen på medlemsstatsnivå, målen och prioriteringarna i Lissabonstrategin, de integrerade politiska riktlinjerna och de nationella reformprogrammen samt till användningen av de flexibilitetsmöjligheter som den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten erbjuder.

| 68. | Ett centralt dilemma i den nuvarande krisen är att europeiska ekonomiskpolitiska instrument ännu inte är tillräckligt utvecklade för att utmaningarna framöver ska kunna mötas. Europaparlamentet begär därför en översyn och en uppdatering av väsentliga politiska instrument inför Europeiska rådets vårmöte 2010, särskilt de integrerade politiska riktlinjerna. |
| --- | --- |

68.

Ett centralt dilemma i den nuvarande krisen är att europeiska ekonomiskpolitiska instrument ännu inte är tillräckligt utvecklade för att utmaningarna framöver ska kunna mötas. Europaparlamentet begär därför en översyn och en uppdatering av väsentliga politiska instrument inför Europeiska rådets vårmöte 2010, särskilt de integrerade politiska riktlinjerna.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser vägledning från kommissionens sida om de nationella reformprogrammen, mot bakgrund av kommissionens tillväxtprognoser. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet efterlyser vägledning från kommissionens sida om de nationella reformprogrammen, mot bakgrund av kommissionens tillväxtprognoser.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser utveckling av tillräckligt detaljerade kriterier och standarder så att kommissionen noggrant kan övervaka och regelbundet utvärdera återhämtningsplanernas effektivitet, särskilt när det gäller huruvida de tillkännagivna investeringarna verkligen har genomförts, samtidigt som man måste komma ihåg att krisens omfattning och de åtgärder som krävs ännu inte kan bedömas fullt ut. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet efterlyser utveckling av tillräckligt detaljerade kriterier och standarder så att kommissionen noggrant kan övervaka och regelbundet utvärdera återhämtningsplanernas effektivitet, särskilt när det gäller huruvida de tillkännagivna investeringarna verkligen har genomförts, samtidigt som man måste komma ihåg att krisens omfattning och de åtgärder som krävs ännu inte kan bedömas fullt ut.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter – parlamentet, rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter på EU-nivå och nationell nivå – att arbeta tillsammans på grundval av följande förslag vid Europeiska rådets vårmöte i mars 2009:






  — | Utveckling av en ömsesidig förstärkning av stabilitetspolitiken och en tillväxtorienterad makroekonomisk politik genom att betrakta stabilitetspolitik och investeringar som gemensamma angelägenheter där ömsesidigt stöd kan ges. |
| --- | --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter – parlamentet, rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter på EU-nivå och nationell nivå – att arbeta tillsammans på grundval av följande förslag vid Europeiska rådets vårmöte i mars 2009:

—

Utveckling av en ömsesidig förstärkning av stabilitetspolitiken och en tillväxtorienterad makroekonomisk politik genom att betrakta stabilitetspolitik och investeringar som gemensamma angelägenheter där ömsesidigt stöd kan ges.

| — | Inrättande av en bindande ram inom vilken medlemsstaterna kan samråda med varandra och kommissionen innan viktiga beslut fattas inom den ekonomiska politiken, grundad på en gemensam förståelse för problem, prioriteringar och de motåtgärder som är nödvändiga och lämpliga. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en bindande ram inom vilken medlemsstaterna kan samråda med varandra och kommissionen innan viktiga beslut fattas inom den ekonomiska politiken, grundad på en gemensam förståelse för problem, prioriteringar och de motåtgärder som är nödvändiga och lämpliga.

| — | Antagande av ambitiösa och anpassade nationella återhämtningsplaner, uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram och en översyn av de nationella budgetarna för att vidta åtgärder till följd av de senaste ekonomiska prognoserna samt ett åtagande att snabbt genomföra dessa. |
| --- | --- |

—

Antagande av ambitiösa och anpassade nationella återhämtningsplaner, uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram och en översyn av de nationella budgetarna för att vidta åtgärder till följd av de senaste ekonomiska prognoserna samt ett åtagande att snabbt genomföra dessa.

| — | Formulering av en enhetlig EU-strategi med kort- och långsiktiga åtgärder, grundad på gemensamma prioriteringar och mål. |
| --- | --- |

—

Formulering av en enhetlig EU-strategi med kort- och långsiktiga åtgärder, grundad på gemensamma prioriteringar och mål.

| — | Förstärkning av den ekonomiska styrningen av euroområdet i linje med rekommendationerna i parlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av den ekonomiska styrningen av euroområdet i linje med rekommendationerna i parlamentets resolution av den 18 november 2008 om EMU@10.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet, rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken att snarast undersöka vilka fördelar som en tänkbar europeisk fond av statspapper skulle kunna ge, vars kostnader skulle vara lägre än för motsvarande aggregat av nationella statspapper, och som skulle vara av tillfällig natur och efter en period omvandlas till nationella statspapper. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar parlamentet, rådet, kommissionen och Europeiska investeringsbanken att snarast undersöka vilka fördelar som en tänkbar europeisk fond av statspapper skulle kunna ge, vars kostnader skulle vara lägre än för motsvarande aggregat av nationella statspapper, och som skulle vara av tillfällig natur och efter en period omvandlas till nationella statspapper.

Europeiska investeringsbanken

| 73. | Europaparlamentet anser att Europeiska Investeringsbanken (EIB) måste vara delaktig och att en stor del av den utlåning som nämns i återhämtningsplanen faller inom bankens behörighetsområde. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas överenskommelse om en kapitalökning för EIB. Parlamentet påminner om att vissa av EIB:s ingripanden också kräver stöd från EU-budgeten, men att detta för närvarande inte föreskrivs i återhämtningsplanen. Parlamentet anser att detta skulle kunna ske antingen genom att bidrag och lån kombineras eller i form av instrument med gemensam riskdelning, t.ex. finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF) och instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet (LGTT). I det senare fallet skulle EIB kunna anmodas att bidra till instrumentet med sina egna reserver, vilket skulle kunna flerdubbla hävstångseffekten. Parlamentet betonar EIB:s roll i återfinansieringen av små och medelstora företag och affärsbanker, inbegripet nuvarande strukturer för offentlig-privata partnerskap. Parlamentet påminner i det sammanhanget om att det finns behov av att utveckla miljöanpassade finansieringskriterier. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att Europeiska Investeringsbanken (EIB) måste vara delaktig och att en stor del av den utlåning som nämns i återhämtningsplanen faller inom bankens behörighetsområde. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas överenskommelse om en kapitalökning för EIB. Parlamentet påminner om att vissa av EIB:s ingripanden också kräver stöd från EU-budgeten, men att detta för närvarande inte föreskrivs i återhämtningsplanen. Parlamentet anser att detta skulle kunna ske antingen genom att bidrag och lån kombineras eller i form av instrument med gemensam riskdelning, t.ex. finansieringsfaciliteten med riskdelning (RSFF) och instrumentet för lånegarantier till projekt inom det transeuropeiska transportnätet (LGTT). I det senare fallet skulle EIB kunna anmodas att bidra till instrumentet med sina egna reserver, vilket skulle kunna flerdubbla hävstångseffekten. Parlamentet betonar EIB:s roll i återfinansieringen av små och medelstora företag och affärsbanker, inbegripet nuvarande strukturer för offentlig-privata partnerskap. Parlamentet påminner i det sammanhanget om att det finns behov av att utveckla miljöanpassade finansieringskriterier.

EU:s budget

| 74. | Europaparlamentet påminner om att den ekonomiska återhämtningsplan och de följdåtgärder som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 innehåller en gemenskapsdel beräknad till 30 000 000 000 EUR som ska fördelas mellan följande sektorer: 5 000 000 000 EUR för sammankoppling av energinät och infrastruktur för bredband genom en översyn av den fleråriga budgetramen 2007–2013 samt åtgärder i samband med ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken, förskottsbetalningar från struktur- och sammanhållningsfonderna, ett flertal initiativ avseende forskning och utveckling, t.ex. det europeiska initiativet för ”gröna” bilar, initiativet framtidens fabriker och lågenergifastighetsinitiativet, en ökning av förfinansieringen av de projekt som har hunnit längst av de transeuropeiska transportnätsprojekten och initiativ till förmån för små och medelstora företag eller gemenskapsprogrammet för innovation (CIP) samt för finansiering som redan beviljats genom nuvarande eller nya lån eller medel från EIB. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner om att den ekonomiska återhämtningsplan och de följdåtgärder som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 innehåller en gemenskapsdel beräknad till 30 000 000 000 EUR som ska fördelas mellan följande sektorer: 5 000 000 000 EUR för sammankoppling av energinät och infrastruktur för bredband genom en översyn av den fleråriga budgetramen 2007–2013 samt åtgärder i samband med ”hälsokontrollen” av den gemensamma jordbrukspolitiken, förskottsbetalningar från struktur- och sammanhållningsfonderna, ett flertal initiativ avseende forskning och utveckling, t.ex. det europeiska initiativet för ”gröna” bilar, initiativet framtidens fabriker och lågenergifastighetsinitiativet, en ökning av förfinansieringen av de projekt som har hunnit längst av de transeuropeiska transportnätsprojekten och initiativ till förmån för små och medelstora företag eller gemenskapsprogrammet för innovation (CIP) samt för finansiering som redan beviljats genom nuvarande eller nya lån eller medel från EIB.

| 75. | Europaparlamentet understryker att den nuvarande krisen inte bör utnyttjas som svepskäl för att försena en välbehövlig omorientering av utgifterna i riktning mot ”gröna” investeringar, utan i stället bör utnyttjas som ytterligare incitament för att skynda på en sådan omorientering. I detta sammanhang upprepar parlamentet hur viktig det är med den budgetöversyn som är planerad till 2009, som inte bör begränsas till en teoretisk vision av hur budgeten kan komma att se ut efter 2013 utan bör inbegripa djärva förslag om ett skifte i programplaneringen vid tiden för halvtidsöversynen av de fleråriga programmen, som ett svar på den aktuella krisen, samtidigt som hållbar utveckling främjas och hänsyn tas till de utmaningar som klimatförändringen skapar. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet understryker att den nuvarande krisen inte bör utnyttjas som svepskäl för att försena en välbehövlig omorientering av utgifterna i riktning mot ”gröna” investeringar, utan i stället bör utnyttjas som ytterligare incitament för att skynda på en sådan omorientering. I detta sammanhang upprepar parlamentet hur viktig det är med den budgetöversyn som är planerad till 2009, som inte bör begränsas till en teoretisk vision av hur budgeten kan komma att se ut efter 2013 utan bör inbegripa djärva förslag om ett skifte i programplaneringen vid tiden för halvtidsöversynen av de fleråriga programmen, som ett svar på den aktuella krisen, samtidigt som hållbar utveckling främjas och hänsyn tas till de utmaningar som klimatförändringen skapar.

| 76. | Europaparlamentet understryker att vissa av förslagen i återhämtningsplanen är alltför vagt formulerade. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ge budgetmyndighetens två grenar all detaljinformation som krävs för att fatta ett beslut. Parlamentet understryker också att många av de element som ingår i återhämtningsplanen kräver ändringar i de gällande fleråriga programmen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att dessa ändringar måste göras med full respekt för parlamentets befogenhet. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker att vissa av förslagen i återhämtningsplanen är alltför vagt formulerade. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ge budgetmyndighetens två grenar all detaljinformation som krävs för att fatta ett beslut. Parlamentet understryker också att många av de element som ingår i återhämtningsplanen kräver ändringar i de gällande fleråriga programmen. I detta sammanhang påminner parlamentet om att dessa ändringar måste göras med full respekt för parlamentets befogenhet.

| 77. | Europaparlamentet understryker att det konkreta genomförandet av återhämtningsplanen enligt kommissionens förslag därför riskerar att ta avsevärd tid, och uppmanar med kraft alla berörda institutioner att snarast anta de beslut som krävs, med tanke på den mycket svåra ekonomiska situation som råder i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att det konkreta genomförandet av återhämtningsplanen enligt kommissionens förslag därför riskerar att ta avsevärd tid, och uppmanar med kraft alla berörda institutioner att snarast anta de beslut som krävs, med tanke på den mycket svåra ekonomiska situation som råder i Europeiska unionen.

| 78. | Europaparlamentet understryker att största delen av de åtgärder som kommissionen föreslår baserar sig på en omfördelning av sådana budgetanslag som redan är inplanerade, och inte på ianspråkstagande av nya budgetresurser. Kommissionen uppmanas att ta de dra de slutsatser som krävs av de undermåliga ekonomiska prognoser som man offentliggjorde i januari 2009 och se över sina förslag avseende budgeten i ljuset av de nya prognoserna. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet understryker att största delen av de åtgärder som kommissionen föreslår baserar sig på en omfördelning av sådana budgetanslag som redan är inplanerade, och inte på ianspråkstagande av nya budgetresurser. Kommissionen uppmanas att ta de dra de slutsatser som krävs av de undermåliga ekonomiska prognoser som man offentliggjorde i januari 2009 och se över sina förslag avseende budgeten i ljuset av de nya prognoserna.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar återhämtningsplanen för Europa och initiativen i samband med denna, och påminner om att varje ny utgift som inte finns med i budgeten för 2009 måste finansieras med nya pengar, för att förhindra avvikelser från den fleråriga budgetramen för 2007–2013 som förhandlats fram mellan de två grenarna av budgetmyndigheten. I detta sammanhang påminner parlamentet om de möjligheter som erbjuds genom bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, särskilt punkterna 21–23. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar återhämtningsplanen för Europa och initiativen i samband med denna, och påminner om att varje ny utgift som inte finns med i budgeten för 2009 måste finansieras med nya pengar, för att förhindra avvikelser från den fleråriga budgetramen för 2007–2013 som förhandlats fram mellan de två grenarna av budgetmyndigheten. I detta sammanhang påminner parlamentet om de möjligheter som erbjuds genom bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, särskilt punkterna 21–23.

| 80. | Europaparlamentet understryker att återhämtningsplanen föreslår samordnade insatser på flera nivåer för att stärka Europas ekonomier. Parlamentet upprepar sin beredvillighet att börja förhandla med rådet om den justering av den fleråriga budgetramen för 2007–2013 med 5 000 000 000 EUR som kommissionen har föreslagit samt varje annan modifiering av instrument som skulle kunna påverka budgeten. Parlamentet anser att förhandlingarna bör koncentreras på att utvidga antalet projekt som ska stödjas genom denna budgetjustering, i enlighet med medlemsstaternas prioriteringar. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet understryker att återhämtningsplanen föreslår samordnade insatser på flera nivåer för att stärka Europas ekonomier. Parlamentet upprepar sin beredvillighet att börja förhandla med rådet om den justering av den fleråriga budgetramen för 2007–2013 med 5 000 000 000 EUR som kommissionen har föreslagit samt varje annan modifiering av instrument som skulle kunna påverka budgeten. Parlamentet anser att förhandlingarna bör koncentreras på att utvidga antalet projekt som ska stödjas genom denna budgetjustering, i enlighet med medlemsstaternas prioriteringar.

| 81. | Europaparlamentet erkänner de framträdande rollerna för EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) när det gäller att bidra till finansieringen av investeringar och förbättra tillgången till investeringar i affärsverksamhet, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att bidragen från EU:s budget till EIB:s verksamhet har potential att ge investeringar en ordentlig hävstångseffekt, och vill utreda hur EU-budgeten kan medverka till att skapa fler sådana effekter, och att de under alla omständigheter måste åtföljas av en avsiktsförklaring mellan parlamentet, rådet, kommissionen och EIB om investeringsprioriteringarna som säkerställer att dessa riktar sig mot verkligt hållbara projekt. Parlamentet uttrycker oro för den ökande tendensen inom rådet och kommissionen att ålägga EIB och EBRD en mängd extra uppgifter, utan att dessförinnan ha lämnat alla nödvändiga garantier för att EIB och EBRD ska få den ekonomiska och finansiella kapacitet som krävs för att framgångsrikt utföra dem. Parlamentet konstaterar att kommissionen föreslår en förstärkning av de finansiella instrument som införts av EIB med anledning av överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en första utvärdering av de åtgärder som redan genomförts i detta sammanhang och att föreslå lösningar på budget- och regleringsproblemen vid genomförandet av satsningar som Jasmine, Jaspers och Jeremie. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet erkänner de framträdande rollerna för EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) när det gäller att bidra till finansieringen av investeringar och förbättra tillgången till investeringar i affärsverksamhet, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att bidragen från EU:s budget till EIB:s verksamhet har potential att ge investeringar en ordentlig hävstångseffekt, och vill utreda hur EU-budgeten kan medverka till att skapa fler sådana effekter, och att de under alla omständigheter måste åtföljas av en avsiktsförklaring mellan parlamentet, rådet, kommissionen och EIB om investeringsprioriteringarna som säkerställer att dessa riktar sig mot verkligt hållbara projekt. Parlamentet uttrycker oro för den ökande tendensen inom rådet och kommissionen att ålägga EIB och EBRD en mängd extra uppgifter, utan att dessförinnan ha lämnat alla nödvändiga garantier för att EIB och EBRD ska få den ekonomiska och finansiella kapacitet som krävs för att framgångsrikt utföra dem. Parlamentet konstaterar att kommissionen föreslår en förstärkning av de finansiella instrument som införts av EIB med anledning av överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2007–2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en första utvärdering av de åtgärder som redan genomförts i detta sammanhang och att föreslå lösningar på budget- och regleringsproblemen vid genomförandet av satsningar som Jasmine, Jaspers och Jeremie.

| 82. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen klargör sina avsikter rörande framtida satsningar, särskilt när det gäller ett eventuellt bidrag från EU-budgeten för förstärkning av dessa instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera budgetmyndighetens två grenar om i vilken utsträckning som nya instrument som EIB fått tillgång till för framtida initiativ kräver att EU-budgeten tas i anspråk. Dessutom konstaterar parlamentet att den ökande bördan av arbetsuppgifter som åläggs EIB och EBRD aktualiserar viktiga frågor om demokratisk kontroll av de finansierade projekten när medel från EU:s budget står på spel. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen klargör sina avsikter rörande framtida satsningar, särskilt när det gäller ett eventuellt bidrag från EU-budgeten för förstärkning av dessa instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera budgetmyndighetens två grenar om i vilken utsträckning som nya instrument som EIB fått tillgång till för framtida initiativ kräver att EU-budgeten tas i anspråk. Dessutom konstaterar parlamentet att den ökande bördan av arbetsuppgifter som åläggs EIB och EBRD aktualiserar viktiga frågor om demokratisk kontroll av de finansierade projekten när medel från EU:s budget står på spel.

| 83. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag att investera i transeuropeiska energiförbindelser och bredbandsinfrastrukturprojekt fortfarande är förgäves p.g.a. att man inte har kunnat komma överens inom rådet, vilket strider mot Europeiska rådets vilja såsom den uttrycktes i december 2008. Parlamentet anser att EU:s budget bör användas för att bidra till krishanteringen genom utnyttjande av de lämpliga instrument som ingår i den interinstitutionella överenskommelsen, och uppmanar rådet att börja diskutera med parlamentet så snart som möjligt. Parlamentet anser att endast de marginaler som är bekräftade kan utnyttjas, och utgångspunkten kan inte vara uppskattade behov under kommande budgetår. Parlamentet påminner om att omflyttningen av medel också kan hindra genomförandet av den nuvarande politiken och anser att halvtidsöversynen är den sista möjligheten, som dessutom kommer sent, att reagera på den ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att om återhämtningsplanen godkänns så kommer den att få stor effekt på budgeten för 2009. Parlamentet påminner kommissionen om att dess förslag är vägledande och beroende av lagstiftarens godkännande. För att kunna garantera ett snabbt genomförande begär parlamentet ytterligare upplysningar om utvecklingsläget för varje projekt och dessutom en utvärdering av deras kortsiktiga effekter för sysselsättning och tillväxt i hela EU:s ekonomi, och efterlyser konkreta sifferuppgifter vad gäller genomförandet, särskilt när det gäller den ekonomiska planeringen. Parlamentet påpekar att EU:s utgifter för energiprojekt, vilka endast kan bli begränsade under EU:s nuvarande budgetram, bör fokusera på projekt som snabbt kan komma igång och som bidrar till att nå Europeiska unionens 2020-mål inom klimatförändringspolitiken, nämligen energisparprojekt och energieffektivitetsprojekt samt investeringar i nät för förnybar energi. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens förslag att investera i transeuropeiska energiförbindelser och bredbandsinfrastrukturprojekt fortfarande är förgäves p.g.a. att man inte har kunnat komma överens inom rådet, vilket strider mot Europeiska rådets vilja såsom den uttrycktes i december 2008. Parlamentet anser att EU:s budget bör användas för att bidra till krishanteringen genom utnyttjande av de lämpliga instrument som ingår i den interinstitutionella överenskommelsen, och uppmanar rådet att börja diskutera med parlamentet så snart som möjligt. Parlamentet anser att endast de marginaler som är bekräftade kan utnyttjas, och utgångspunkten kan inte vara uppskattade behov under kommande budgetår. Parlamentet påminner om att omflyttningen av medel också kan hindra genomförandet av den nuvarande politiken och anser att halvtidsöversynen är den sista möjligheten, som dessutom kommer sent, att reagera på den ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar att om återhämtningsplanen godkänns så kommer den att få stor effekt på budgeten för 2009. Parlamentet påminner kommissionen om att dess förslag är vägledande och beroende av lagstiftarens godkännande. För att kunna garantera ett snabbt genomförande begär parlamentet ytterligare upplysningar om utvecklingsläget för varje projekt och dessutom en utvärdering av deras kortsiktiga effekter för sysselsättning och tillväxt i hela EU:s ekonomi, och efterlyser konkreta sifferuppgifter vad gäller genomförandet, särskilt när det gäller den ekonomiska planeringen. Parlamentet påpekar att EU:s utgifter för energiprojekt, vilka endast kan bli begränsade under EU:s nuvarande budgetram, bör fokusera på projekt som snabbt kan komma igång och som bidrar till att nå Europeiska unionens 2020-mål inom klimatförändringspolitiken, nämligen energisparprojekt och energieffektivitetsprojekt samt investeringar i nät för förnybar energi.

| 84. | Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet vid förlikningssammanträdet den 21 november 2008 om ”genomförandet av sammanhållningspolitiken” som underströk att ett snabbare genomförande av struktur- och sammanhållningsfonderna skulle gynna ekonomin, och om ”betalningsbemyndiganden” som stödde finansieringen av nya initiativ, särskilt i samband med finanskrisen. Parlamentet konstaterar att det under 2009 planeras ytterligare förskottsbetalningar på 63 000 000 000 EUR, grundat på kommissionens förslag om den ekonomiska förvaltningen av ESF, ERDF och sammanhållningsfonden, och andra förslagna ändringar av den ekonomiska förvaltningen av fonderna kan påskynda de mellanliggande betalningarna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet vid förlikningssammanträdet den 21 november 2008 om ”genomförandet av sammanhållningspolitiken” som underströk att ett snabbare genomförande av struktur- och sammanhållningsfonderna skulle gynna ekonomin, och om ”betalningsbemyndiganden” som stödde finansieringen av nya initiativ, särskilt i samband med finanskrisen. Parlamentet konstaterar att det under 2009 planeras ytterligare förskottsbetalningar på 63 000 000 000 EUR, grundat på kommissionens förslag om den ekonomiska förvaltningen av ESF, ERDF och sammanhållningsfonden, och andra förslagna ändringar av den ekonomiska förvaltningen av fonderna kan påskynda de mellanliggande betalningarna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla budgetmyndigheten informerad och reda ut huruvida tidiga utbetalningar inom ramen för den ekonomiska förvaltningen av fonderna kommer att ligga i linje med de utbetalningar som budgetmyndigheten planerar för 2009, dvs. huruvida den betalningsnivå som parlamentet och rådet har kommit överens om är tillräcklig för att finansiera nuvarande eller kommande initiativ. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla budgetmyndigheten informerad och reda ut huruvida tidiga utbetalningar inom ramen för den ekonomiska förvaltningen av fonderna kommer att ligga i linje med de utbetalningar som budgetmyndigheten planerar för 2009, dvs. huruvida den betalningsnivå som parlamentet och rådet har kommit överens om är tillräcklig för att finansiera nuvarande eller kommande initiativ.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att varje förändring av betalningarna som kommissionen kommer att föreslå måste ingå i en ändringsbudget som ska antas av budgetmyndighetens två grenar. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påminner om att varje förändring av betalningarna som kommissionen kommer att föreslå måste ingå i en ändringsbudget som ska antas av budgetmyndighetens två grenar.

| 87. | Europaparlamentet betonar det mervärdet som programmet för den transeuropeiska transportinfrastrukturen (TEN-T) innebär när det gäller att uppfylla Lissabonstrategin, nå Europeiska unionens klimatförändringsmål samt åstadkomma en bättre social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, samtidigt som programmet dessutom i rätt tid tjänar som ett stöd för den totala efterfrågan i Europeiska unionen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens förslag att flytta 500 000 000 EUR avseende investeringar i transportinfrastruktur från 2010 till 2009. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet betonar det mervärdet som programmet för den transeuropeiska transportinfrastrukturen (TEN-T) innebär när det gäller att uppfylla Lissabonstrategin, nå Europeiska unionens klimatförändringsmål samt åstadkomma en bättre social, ekonomisk och territoriell sammanhållning, samtidigt som programmet dessutom i rätt tid tjänar som ett stöd för den totala efterfrågan i Europeiska unionen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens förslag att flytta 500 000 000 EUR avseende investeringar i transportinfrastruktur från 2010 till 2009.

| 88. | Europaparlamentet ber kommissionen att, när man lägger fram förteckningen över specifika projekt som ansöker om finansiering från EU:s budget, ta hänsyn till behovet av att förbättra konkurrenskraften i EU:s ekonomi på lång sikt och tidigarelägga infrastrukturprojekt som redan beslutats och planerats, i enlighet med Europeiska rådets begäran vid mötet i december 2008. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet ber kommissionen att, när man lägger fram förteckningen över specifika projekt som ansöker om finansiering från EU:s budget, ta hänsyn till behovet av att förbättra konkurrenskraften i EU:s ekonomi på lång sikt och tidigarelägga infrastrukturprojekt som redan beslutats och planerats, i enlighet med Europeiska rådets begäran vid mötet i december 2008.

| 89. | Europaparlamentet rekommenderar ett flexibelt tillvägagångssätt när det gäller den europeiska budgetens utgiftsstruktur och fördelning av anslag för vilka åtaganden inte gjorts eller icke-årliga budgeterade medel för de prioriteringar som fastställts inom en sammanhållningsram. Parlamentet kräver på nytt att den europeiska budgeten snabbt ska stärkas, genom att dess storlek och utgiftsstruktur omvärderas. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet rekommenderar ett flexibelt tillvägagångssätt när det gäller den europeiska budgetens utgiftsstruktur och fördelning av anslag för vilka åtaganden inte gjorts eller icke-årliga budgeterade medel för de prioriteringar som fastställts inom en sammanhållningsram. Parlamentet kräver på nytt att den europeiska budgeten snabbt ska stärkas, genom att dess storlek och utgiftsstruktur omvärderas.

Europeiska unionen och den globala styrningen

| 90. | Europaparlamentet förespråkar eftertryckligen att Europeiska unionen ska spela en ledande roll i internationella forum, särskilt forumet för finansiell stabilitet och internationella valutafonden (IMF) och vid kommande G20-möten. Parlamentet anser att det är särskilt viktigt att stärka den multilaterala övervakningen av valutaområden och finansmarknader. Parlamentet påminner om att konvergens i dessa tider av fria globala kapitalflöden utgör kärnan för verkligt rättvisa spelregler och en övergripande tillsynsstruktur. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet förespråkar eftertryckligen att Europeiska unionen ska spela en ledande roll i internationella forum, särskilt forumet för finansiell stabilitet och internationella valutafonden (IMF) och vid kommande G20-möten. Parlamentet anser att det är särskilt viktigt att stärka den multilaterala övervakningen av valutaområden och finansmarknader. Parlamentet påminner om att konvergens i dessa tider av fria globala kapitalflöden utgör kärnan för verkligt rättvisa spelregler och en övergripande tillsynsstruktur.

| 91. | Europaparlamentet påminner om vikten av nästa G20–toppmöte i London den 2 april 2009, när man räknar med att förklaringar ska omvandlas till beslut. Parlamentet påminner om hur viktigt det är att man enas om en tydlig tidsplan för åtgärder så att processen blir resultatinriktad. Parlamentet insisterar på att man inte bara enas om finansiella frågor utan att medlemsstaternas stats- och regeringschefer också diskuterar hur globala obalanser kan åtgärdas och enas om att samordna de olika återhämtningsplaner som nyligen antagits, och att inte heller arbetslöshetsfrågan glöms bort. Parlamentet stödjer att de Larosière-gruppens rekommendationer används som grund för EU:s ståndpunkt om det framtida finanssystemets uppbyggnad. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inhämta parlamentets åsikt innan man enas om en förhandlingsposition för toppmötet. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet påminner om vikten av nästa G20–toppmöte i London den 2 april 2009, när man räknar med att förklaringar ska omvandlas till beslut. Parlamentet påminner om hur viktigt det är att man enas om en tydlig tidsplan för åtgärder så att processen blir resultatinriktad. Parlamentet insisterar på att man inte bara enas om finansiella frågor utan att medlemsstaternas stats- och regeringschefer också diskuterar hur globala obalanser kan åtgärdas och enas om att samordna de olika återhämtningsplaner som nyligen antagits, och att inte heller arbetslöshetsfrågan glöms bort. Parlamentet stödjer att de Larosière-gruppens rekommendationer används som grund för EU:s ståndpunkt om det framtida finanssystemets uppbyggnad. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inhämta parlamentets åsikt innan man enas om en förhandlingsposition för toppmötet.

| 92. | Europaparlamentet ställer sig helt bakom det beslut som de europeiska medlemmarna i G20 fattat, nämligen att vidta avgörande åtgärder mot skatteparadis och jurisdiktioner som inte samarbetar, genom att enas om ett sanktionspaket så snart som möjligt, vilket ska bekräftas på toppmötet i London. Parlamentet rekommenderar att EU på sin egen nivå antar en adekvat lagstiftningsram för att begränsa handeln med dessa jurisdiktioner. Parlamentet understryker att globala strategier som blir allt mer samstämmiga är avgörande för att denna fråga ska kunna lösas. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet ställer sig helt bakom det beslut som de europeiska medlemmarna i G20 fattat, nämligen att vidta avgörande åtgärder mot skatteparadis och jurisdiktioner som inte samarbetar, genom att enas om ett sanktionspaket så snart som möjligt, vilket ska bekräftas på toppmötet i London. Parlamentet rekommenderar att EU på sin egen nivå antar en adekvat lagstiftningsram för att begränsa handeln med dessa jurisdiktioner. Parlamentet understryker att globala strategier som blir allt mer samstämmiga är avgörande för att denna fråga ska kunna lösas.

| 93. | Parlamentet rekommenderar eftertryckligen en vederbörlig utvärdering av de internationella transaktionernas effekter för den reala ekonomin i hela Europeiska unionen, särskilt när det gäller handel, klimatförändringar och finanser. Parlamentet stöder en förstärkt internationell dialog med de viktigaste valutablocken för att förebygga de konsekvenser som valutamanipulation och valutavolatilitet får för den reala ekonomin. |
| --- | --- |

93.

Parlamentet rekommenderar eftertryckligen en vederbörlig utvärdering av de internationella transaktionernas effekter för den reala ekonomin i hela Europeiska unionen, särskilt när det gäller handel, klimatförändringar och finanser. Parlamentet stöder en förstärkt internationell dialog med de viktigaste valutablocken för att förebygga de konsekvenser som valutamanipulation och valutavolatilitet får för den reala ekonomin.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera samrådet och främja förbindelser som präglas av samarbetsvilja med Europeiska unionens handelspartner och framför allt med den nytillträdda amerikanska regeringen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera samrådet och främja förbindelser som präglas av samarbetsvilja med Europeiska unionens handelspartner och framför allt med den nytillträdda amerikanska regeringen.

| 95. | Europaparlamentet anser att den nuvarande krisen inte får påverka Europeiska unionens ansvar när det gäller att främja internationell utveckling och bekämpa fattigdom i världen. Parlamentet anser att en återgång till protektionistisk politik måste förhindras. Parlamentet betonar att återhämtningsinsatsen i världen skulle kunna stärkas kraftigt genom att i tid slutföra Doharundans handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att den nuvarande krisen inte får påverka Europeiska unionens ansvar när det gäller att främja internationell utveckling och bekämpa fattigdom i världen. Parlamentet anser att en återgång till protektionistisk politik måste förhindras. Parlamentet betonar att återhämtningsinsatsen i världen skulle kunna stärkas kraftigt genom att i tid slutföra Doharundans handelsförhandlingar.

*

* *

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Eurogruppens ordförande. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Eurogruppens ordförande.

---

(1)  EUT C 16, 22.1.2009, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0506.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0058.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0543.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0425.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0476.

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG av den 29 juni 2000 om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (EUT L 200, 8.8.2000, s. 35).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s.36.).

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/6/EG av den 20 februari 2008 om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (EUT L 52, 27.2.2008, s. 3).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/113 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/113

---

Onsdag 11 mars 2009Sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin

P6_TA(2009)0124

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin (2009/2009(INI))

2010/C 87 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” (KOM(2008)0800),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 med titeln ”Sammanhållningspolitik: att investera i realekonomin” (KOM(2008)0876),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2008 om regioner 2020 – En bedömning av de framtida utmaningarna för EU:s regioner (SEK(2008)2868),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 11 och 12 december 2008,

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen (KOM(2008)0803),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden (KOM(2008)0813),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder (KOM(2008)0838),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0075/2009), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska ekonomin är drabbad av konsekvenserna av den globala finanskrisen och den mest omfattande och kraftigaste nedgången på sextio år. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska ekonomin är drabbad av konsekvenserna av den globala finanskrisen och den mest omfattande och kraftigaste nedgången på sextio år.

| B. | EU:s sammanhållningspolitik utgör ett viktigt bidrag till den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och är gemenskapens största investeringskälla för realekonomin. Sammanhållningspolitiken tillhandahåller målinriktade stöd för att behandla prioriterade behov och områden med tillväxtmöjligheter inom både den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

B.

EU:s sammanhållningspolitik utgör ett viktigt bidrag till den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och är gemenskapens största investeringskälla för realekonomin. Sammanhållningspolitiken tillhandahåller målinriktade stöd för att behandla prioriterade behov och områden med tillväxtmöjligheter inom både den offentliga och privata sektorn.

| C. | Mer än 65 procent av sammanhållningspolitikens sammanlagda anslag för perioden 2007-2013 utgör ett viktigt verktyg som har ”öronmärkts” för investeringar inom fyra prioriterade områden i den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, nämligen människor, företag, infrastruktur samt energi och forskning och innovation. Dessa former av investeringar är nödvändiga för att på ett effektivt sätt hantera den pågående finanskrisen. |
| --- | --- |

C.

Mer än 65 procent av sammanhållningspolitikens sammanlagda anslag för perioden 2007-2013 utgör ett viktigt verktyg som har ”öronmärkts” för investeringar inom fyra prioriterade områden i den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, nämligen människor, företag, infrastruktur samt energi och forskning och innovation. Dessa former av investeringar är nödvändiga för att på ett effektivt sätt hantera den pågående finanskrisen.

| D. | Den nuvarande konjunkturnedgången bör utnyttjas till att främja miljöinvesteringar och skapa gröna jobb. |
| --- | --- |

D.

Den nuvarande konjunkturnedgången bör utnyttjas till att främja miljöinvesteringar och skapa gröna jobb.

| E. | För att den ekonomiska nedgången ska kunna dämpas krävs det att medlemsstaterna och regionerna är villiga att snabbt genomföra sina programmål. |
| --- | --- |

E.

För att den ekonomiska nedgången ska kunna dämpas krävs det att medlemsstaterna och regionerna är villiga att snabbt genomföra sina programmål.

| 1. | Europaparlamentet ser mycket positivt på beslutet att anta en ekonomisk återhämningsplan för Europa med samordnade åtgärder från medlemsstaternas och kommissionens sida för att hantera den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att planen är baserad på principen om solidaritet och social rättvisa och att den inte bör strida mot Lissabonstrategin, samt att dess förslag till åtgärder kommer att bidra till mera omfattande och långsiktiga strukturreformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser mycket positivt på beslutet att anta en ekonomisk återhämningsplan för Europa med samordnade åtgärder från medlemsstaternas och kommissionens sida för att hantera den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att planen är baserad på principen om solidaritet och social rättvisa och att den inte bör strida mot Lissabonstrategin, samt att dess förslag till åtgärder kommer att bidra till mera omfattande och långsiktiga strukturreformer.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik, som syftar till att säkra den ekonomiska tillväxten och den sociala utvecklingen och att verkligen stimulera ekonomin på kort, medellång och lång sikt, på ett betydelsefullt sätt kan bidra till att få bukt med den nuvarande finanskrisen och till en återhämtning av medlemsstaterna och regionerna, inbegripet regioner som är permanent eftersatta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU:s sammanhållningspolitik, som syftar till att säkra den ekonomiska tillväxten och den sociala utvecklingen och att verkligen stimulera ekonomin på kort, medellång och lång sikt, på ett betydelsefullt sätt kan bidra till att få bukt med den nuvarande finanskrisen och till en återhämtning av medlemsstaterna och regionerna, inbegripet regioner som är permanent eftersatta.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att strukturfonderna är kraftfulla redskap, utformade för att bistå regionerna med ekonomisk och social omstrukturering och på så sätt genomföra åtgärder inom ramen för återhämtningsplanens fyra prioriterade områden och stimulera ekonomin, och parlamentet stöder användningen av de här redskapen, snarare än planerar för skapande av nya ekonomiska redskap. Parlamentet konstaterar att de här åtgärderna kompletterar dem som vidtas på nationell nivå. Parlamentet anser att på grund av det stora tryck som nationella budgetar just nu utsätts för bör åtgärder inom EU:s sammanhållningspolitik påskyndas, i syfte att i rätt ögonblick stimulera ekonomin och erbjuda särskilt stöd till personer som drabbats av krisen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att strukturfonderna är kraftfulla redskap, utformade för att bistå regionerna med ekonomisk och social omstrukturering och på så sätt genomföra åtgärder inom ramen för återhämtningsplanens fyra prioriterade områden och stimulera ekonomin, och parlamentet stöder användningen av de här redskapen, snarare än planerar för skapande av nya ekonomiska redskap. Parlamentet konstaterar att de här åtgärderna kompletterar dem som vidtas på nationell nivå. Parlamentet anser att på grund av det stora tryck som nationella budgetar just nu utsätts för bör åtgärder inom EU:s sammanhållningspolitik påskyndas, i syfte att i rätt ögonblick stimulera ekonomin och erbjuda särskilt stöd till personer som drabbats av krisen.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag – som läggs fram samtidigt som den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och kompletterar denna – om ändring av tre av de befintliga förordningarna om strukturfonderna 2007–2013 (förordning (EG) nr 1083/2006, nr 1080/2006 och nr 1081/2006). Parlamentet stöder till fullo målsättningarna som syftar till att förbättra kassaflödet och likviditeten i medlemsstaterna, att underlätta användningen av finansieringstekniska instrument, att öka möjligheten att stöda investeringar i energieffektivitet och förnybar energi för hushållen och att öka strukturfondernas flexibilitet för att anpassa dem till att i ett långtidsperspektiv möta de behov som de extraordinära ekonomiska omständigheterna medför. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag – som läggs fram samtidigt som den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och kompletterar denna – om ändring av tre av de befintliga förordningarna om strukturfonderna 2007–2013 (förordning (EG) nr 1083/2006, nr 1080/2006 och nr 1081/2006). Parlamentet stöder till fullo målsättningarna som syftar till att förbättra kassaflödet och likviditeten i medlemsstaterna, att underlätta användningen av finansieringstekniska instrument, att öka möjligheten att stöda investeringar i energieffektivitet och förnybar energi för hushållen och att öka strukturfondernas flexibilitet för att anpassa dem till att i ett långtidsperspektiv möta de behov som de extraordinära ekonomiska omständigheterna medför.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka de ekonomiska åtgärder som vidtas av medlemsstaterna, i syfte att se till att de inte strider mot fri konkurrens och sociala standarder som från allra första början har varit mycket viktiga pelare i europeisk integration, och genomförandet av gemenskapslagstiftningens krav för miljö och klimatskydd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka de ekonomiska åtgärder som vidtas av medlemsstaterna, i syfte att se till att de inte strider mot fri konkurrens och sociala standarder som från allra första början har varit mycket viktiga pelare i europeisk integration, och genomförandet av gemenskapslagstiftningens krav för miljö och klimatskydd.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att de åtgärder som antagits för ett snabbare, enklare och mera flexibelt genomförande av struktur- och sammanhållningsfonderna inte minskar deras ansvar att övervaka genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att de åtgärder som antagits för ett snabbare, enklare och mera flexibelt genomförande av struktur- och sammanhållningsfonderna inte minskar deras ansvar att övervaka genomförandet av åtgärderna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en expertgrupp (arbetsgruppen för förenkling), vars uppgift är att ytterligare försöka förenkla förfarandena för genomförandet av strukturfonderna. Parlamentet ser otåligt fram emot ytterligare förslag till förenklingar från kommissionens sida, vilka är planerade att läggas fram i början av 2009. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en expertgrupp (arbetsgruppen för förenkling), vars uppgift är att ytterligare försöka förenkla förfarandena för genomförandet av strukturfonderna. Parlamentet ser otåligt fram emot ytterligare förslag till förenklingar från kommissionens sida, vilka är planerade att läggas fram i början av 2009.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att garantera att partnerskapsprincipen i artikel 11 i den allmänna förordningen för strukturfonderna (förordning (EG) nr 1083/2006) tillämpas fullt ut och att kraven på fullständigt deltagande från partners sida efterlevs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att garantera att partnerskapsprincipen i artikel 11 i den allmänna förordningen för strukturfonderna (förordning (EG) nr 1083/2006) tillämpas fullt ut och att kraven på fullständigt deltagande från partners sida efterlevs.

| 9. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som gräsrotsorganisationer, icke-statliga organisationer och den sociala ekonomin har när det gäller att främja social sammanhållning och integration, särskilt under en ekonomisk kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att varje förenkling av strukturfonderna minskar den administrativa bördan för sådana organisationer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som gräsrotsorganisationer, icke-statliga organisationer och den sociala ekonomin har när det gäller att främja social sammanhållning och integration, särskilt under en ekonomisk kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att varje förenkling av strukturfonderna minskar den administrativa bördan för sådana organisationer.

| 10. | Europaparlamentet är särskilt oroat över krisens asymmetriska territoriella effekter i Europa och det faktum att den drabbat de medlemsstater hårdare som redan hade en lägre livskvalitet än EU-genomsnittet, och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till målsättningen för den territoriella sammanhållningen vid planeringen och genomförandet av konkreta åtgärder för att bekämpa den ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att säkerställa en lämplig geografisk balans i den förteckning över specifika projekt som Europeiska rådet begärt och som syftar till att stärka investeringar i infrastruktur och energieffektivitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är särskilt oroat över krisens asymmetriska territoriella effekter i Europa och det faktum att den drabbat de medlemsstater hårdare som redan hade en lägre livskvalitet än EU-genomsnittet, och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till målsättningen för den territoriella sammanhållningen vid planeringen och genomförandet av konkreta åtgärder för att bekämpa den ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att säkerställa en lämplig geografisk balans i den förteckning över specifika projekt som Europeiska rådet begärt och som syftar till att stärka investeringar i infrastruktur och energieffektivitet.

| 11. | Europaparlamentet anser att åtgärder såsom flexiblare och snabbare utbetalningar och tillämpning av engångsbetalningar och schablonbelopp vid utbetalningar kommer att främja och påskynda genomförandet av politiken i framförallt infrastruktur och energi- och miljösektorerna samt ESF-projekt, och anser att kommissionen i detta avseende bör ge medlemsstaterna klara riktlinjer. Parlamentet beklagar dock att andra viktiga åtgärder inte beaktats, exempelvis förslagen om att faktiskt och omedelbart öka likviditeten på fältet genom att i större utsträckning ingripa i de mellanliggande betalningarna under kommande år. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att åtgärder såsom flexiblare och snabbare utbetalningar och tillämpning av engångsbetalningar och schablonbelopp vid utbetalningar kommer att främja och påskynda genomförandet av politiken i framförallt infrastruktur och energi- och miljösektorerna samt ESF-projekt, och anser att kommissionen i detta avseende bör ge medlemsstaterna klara riktlinjer. Parlamentet beklagar dock att andra viktiga åtgärder inte beaktats, exempelvis förslagen om att faktiskt och omedelbart öka likviditeten på fältet genom att i större utsträckning ingripa i de mellanliggande betalningarna under kommande år.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka förskottsbetalningarna för att underlätta projektgenomförandet genom att ge finansiella resurser på ett tidigt stadium och på så sätt minska behovet av banklån. Parlamentet uppmanar dock med kraft banker och finansinstitut att fullt ut använda de faciliteter som beviljas dem för att upprätthålla och stödja lån till näringslivet samt låta sänkningarna av de centrala räntesatserna komma låntagarna till godo. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka förskottsbetalningarna för att underlätta projektgenomförandet genom att ge finansiella resurser på ett tidigt stadium och på så sätt minska behovet av banklån. Parlamentet uppmanar dock med kraft banker och finansinstitut att fullt ut använda de faciliteter som beviljas dem för att upprätthålla och stödja lån till näringslivet samt låta sänkningarna av de centrala räntesatserna komma låntagarna till godo.

| 13. | Europaparlamentet understryker med kraft den positiva effekt som sammanhållningspolitiken kan ha när det gäller att stärka solidariteten och återuppbygga förtroendet genom att införa åtgärder för att tillhandahålla offentliga investeringar i syfte att öka den interna efterfrågan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker med kraft den positiva effekt som sammanhållningspolitiken kan ha när det gäller att stärka solidariteten och återuppbygga förtroendet genom att införa åtgärder för att tillhandahålla offentliga investeringar i syfte att öka den interna efterfrågan.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att se till att de bidrar till fonderna i enlighet med bestämmelserna om samfinansiering, så att de medel som tilldelas genom strukturfonderna kan utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att se till att de bidrar till fonderna i enlighet med bestämmelserna om samfinansiering, så att de medel som tilldelas genom strukturfonderna kan utnyttjas till fullo.

| 15. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av åtgärder till stöd för personer och företagsfrämjande åtgärder, men framför allt sysselsättningsfrämjande åtgärder, för en framgångsrik ekonomisk återhämtning. Parlamentet efterlyser avgörande åtgärder för att stödja efterfrågesidan i ekonomin och åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag, företag inom den sociala ekonomin samt lokala och regionala myndigheter, i syfte att bevara sammanhållningen och skydda centrala investerings- och infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda strukturfonderna i större utsträckning för att främja skapande av arbetstillfällen, små och medelstora företag, företagande och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av åtgärder till stöd för personer och företagsfrämjande åtgärder, men framför allt sysselsättningsfrämjande åtgärder, för en framgångsrik ekonomisk återhämtning. Parlamentet efterlyser avgörande åtgärder för att stödja efterfrågesidan i ekonomin och åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag, företag inom den sociala ekonomin samt lokala och regionala myndigheter, i syfte att bevara sammanhållningen och skydda centrala investerings- och infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda strukturfonderna i större utsträckning för att främja skapande av arbetstillfällen, små och medelstora företag, företagande och yrkesutbildning.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att investeringar i energieffektivitet och användandet av förnybar energi inom bostadssektorn bör vara berättigade till stöd från ERUF i hela unionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och regionerna att i stor utsträckning använda denna nya möjlighet och att anpassa sina verksamhetsprogram därefter för att stärka sin hållbara utveckling och investera i infrastruktur och innovationer som är klimatvänliga. Parlamentet understryker det allmänna behovet av att investera i energiinfrastruktur vilket exempelvis blev tydligt i samband med den senaste gaskrisen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att investeringar i energieffektivitet och användandet av förnybar energi inom bostadssektorn bör vara berättigade till stöd från ERUF i hela unionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och regionerna att i stor utsträckning använda denna nya möjlighet och att anpassa sina verksamhetsprogram därefter för att stärka sin hållbara utveckling och investera i infrastruktur och innovationer som är klimatvänliga. Parlamentet understryker det allmänna behovet av att investera i energiinfrastruktur vilket exempelvis blev tydligt i samband med den senaste gaskrisen.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att undersöka möjligheter till samverkan mellan finansieringen från sammanhållningsfonden och andra källor till gemenskapsfinansiering (TEN-T, TEN-E, det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation), liksom finansieringen från Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Parlamentet uppmanar även med kraft medlemsstaterna att förenkla och förbättra utnyttjandet av de möjligheter som finansieringsinstrumenten Jessica, Jasmine och Jeremie medför, för att stimulera små och medelstora företag och intresserade stödmottagare till att använda de här instrumenten oftare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att undersöka möjligheter till samverkan mellan finansieringen från sammanhållningsfonden och andra källor till gemenskapsfinansiering (TEN-T, TEN-E, det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation), liksom finansieringen från Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Parlamentet uppmanar även med kraft medlemsstaterna att förenkla och förbättra utnyttjandet av de möjligheter som finansieringsinstrumenten Jessica, Jasmine och Jeremie medför, för att stimulera små och medelstora företag och intresserade stödmottagare till att använda de här instrumenten oftare.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta fram åtgärder för att förbättra kassaflödet till de ansvariga myndigheterna och för att öka det tekniska biståndet till medlemsstaterna och utbytet av bästa praxis mellan regioner för att förbättra kvaliteten i projekten och effektiviteten i projektgenomförandet. Parlamentet framhåller programmet Jaspers betydelse för förberedelse av projekt och uppmanar kommissionen att vid behov stödja medlemsstaterna i uppdateringen av deras verksamhetsprogram. Parlamentet betonar dock att man omedelbart måste sprida information till lokala och regionala myndigheter om de här ändringarna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta fram åtgärder för att förbättra kassaflödet till de ansvariga myndigheterna och för att öka det tekniska biståndet till medlemsstaterna och utbytet av bästa praxis mellan regioner för att förbättra kvaliteten i projekten och effektiviteten i projektgenomförandet. Parlamentet framhåller programmet Jaspers betydelse för förberedelse av projekt och uppmanar kommissionen att vid behov stödja medlemsstaterna i uppdateringen av deras verksamhetsprogram. Parlamentet betonar dock att man omedelbart måste sprida information till lokala och regionala myndigheter om de här ändringarna.

| 19. | Europaparlamentet anser att kommissionens godkännande av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen är avgörande för att påskynda programgenomförandet, och uppmanar medlemsstaterna att så fort som möjligt fullborda informationen till kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att kommissionens godkännande av de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen är avgörande för att påskynda programgenomförandet, och uppmanar medlemsstaterna att så fort som möjligt fullborda informationen till kommissionen.

| 20. | Europaparlamentet lyfter fram den roll som utbildning har för att säkerställa en långsiktig ekonomisk återhämtning och begär att de åtgärder som är tillgängliga inom ESF uppdateras, både när det gäller att göra resurserna mer tillgängliga och att uppnå större flexibilitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet lyfter fram den roll som utbildning har för att säkerställa en långsiktig ekonomisk återhämtning och begär att de åtgärder som är tillgängliga inom ESF uppdateras, både när det gäller att göra resurserna mer tillgängliga och att uppnå större flexibilitet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tillräckligt detaljerade kriterier och standarder för att nära övervaka och ständigt ompröva återhämtningsplanernas effektivitet på nationell och regional nivå, särskilt när det gäller hur transparenskraven efterlevs. Parlamentet begär att en utvärdering av reformernas effektivitet genomförs under 2010 efter antagandet av de ändrade förordningarna om strukturfonderna för att ytterligare effektivisera dessa åtgärder samt att orsakerna till problemen och förseningarna vid deras genomförande undersöks. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta hänsyn till de här observationerna i sitt förslag till nästa generations strukturfondsprogram. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta tillräckligt detaljerade kriterier och standarder för att nära övervaka och ständigt ompröva återhämtningsplanernas effektivitet på nationell och regional nivå, särskilt när det gäller hur transparenskraven efterlevs. Parlamentet begär att en utvärdering av reformernas effektivitet genomförs under 2010 efter antagandet av de ändrade förordningarna om strukturfonderna för att ytterligare effektivisera dessa åtgärder samt att orsakerna till problemen och förseningarna vid deras genomförande undersöks. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta hänsyn till de här observationerna i sitt förslag till nästa generations strukturfondsprogram.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

Torsdag 12 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/116

---

Torsdag 12 mars 2009Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare

P6_TA(2009)0125

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare (2008/2213(INI))

2010/C 87 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 maj 2008 om bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare (KOM(2008)0317) med åtföljande arbetsdokument dvs. konsekvensbedömningen (SEK(2008)1911) och sammanfattningen (SEK(2008)1912),

med beaktande av rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 3 december 2008 (2),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2001 om en strategi för rörlighet i det europeiska området för forskningsverksamhet (KOM(2001)0331) och av den 18 juli 2003 om forskare i det europeiska området för forskningsverksamhet – ett yrke med många karriärmöjligheter (KOM(2003)0436) och kommissionens rekommendation 2005/251/EG av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och en uppförandekod för rekrytering av forskare (3),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A6-0067/2009), och av följande skäl:

| A. | Europa behöver fler forskare med förmåga att utveckla spetsforskning, eftersom de är en förutsättning för ökad produktivitet och konkurrenskraft och bidrar till uppnåendet av Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

A.

Europa behöver fler forskare med förmåga att utveckla spetsforskning, eftersom de är en förutsättning för ökad produktivitet och konkurrenskraft och bidrar till uppnåendet av Lissabonstrategins mål.

| B. | För att kompensera bristen på forskare är det nödvändigt att förbättra möjligheten för europeiska forskare som arbetar utanför EU att återvända och underlätta inresa för forskare från tredjeländer som vill arbeta inom EU. |
| --- | --- |

B.

För att kompensera bristen på forskare är det nödvändigt att förbättra möjligheten för europeiska forskare som arbetar utanför EU att återvända och underlätta inresa för forskare från tredjeländer som vill arbeta inom EU.

| C. | Att främja attraktiva karriärer för forskare inom EU är av största vikt för att säkerställa högutbildade personalresurser och attrahera sådana resurser från tredje länder. |
| --- | --- |

C.

Att främja attraktiva karriärer för forskare inom EU är av största vikt för att säkerställa högutbildade personalresurser och attrahera sådana resurser från tredje länder.

| D. | EU måste motverka en negativ ekonomisk utveckling genom att inrikta sig på utbildning och forskning och bör hädanefter göra allt för att säkra sysselsättning, trygghet och rörlighet för forskare så att de stannar kvar inom EU. |
| --- | --- |

D.

EU måste motverka en negativ ekonomisk utveckling genom att inrikta sig på utbildning och forskning och bör hädanefter göra allt för att säkra sysselsättning, trygghet och rörlighet för forskare så att de stannar kvar inom EU.

| E. | Rörlighet för forskare är en av de viktigaste förutsättningarna för ett fullständigt genomförande av det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

E.

Rörlighet för forskare är en av de viktigaste förutsättningarna för ett fullständigt genomförande av det europeiska området för forskningsverksamhet.

| F. | För att Europa ska kunna säkerställa god utveckling inom forskningen måste fri rörlighet för forskare garanteras. Ett harmoniserat samarbete i detta avseende mellan medlemsstaterna samt mellan den offentliga och privata sektorn är därför av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

F.

För att Europa ska kunna säkerställa god utveckling inom forskningen måste fri rörlighet för forskare garanteras. Ett harmoniserat samarbete i detta avseende mellan medlemsstaterna samt mellan den offentliga och privata sektorn är därför av avgörande betydelse.

| G. | Tillgången till information om anställningsmöjligheter för forskare är i många fall begränsad eftersom många uttagningsprov sker internt inom forskningsinstituten. |
| --- | --- |

G.

Tillgången till information om anställningsmöjligheter för forskare är i många fall begränsad eftersom många uttagningsprov sker internt inom forskningsinstituten.

| H. | Forskararbetsstyrkan i Europa blir allt äldre och det är därför brådskande att göra forskarkarriärer tillgängliga och attraktiva för yngre, särskilt kvinnor. |
| --- | --- |

H.

Forskararbetsstyrkan i Europa blir allt äldre och det är därför brådskande att göra forskarkarriärer tillgängliga och attraktiva för yngre, särskilt kvinnor.

| I. | Systemet för vetenskaplig befordran är inom många forskningsinstitut fortfarande stelbent och grundas snarare på tjänsteår än på forskningsresultat. |
| --- | --- |

I.

Systemet för vetenskaplig befordran är inom många forskningsinstitut fortfarande stelbent och grundas snarare på tjänsteår än på forskningsresultat.

| J. | Krångliga ansökningsförfaranden och bristande administrativa färdigheter, t.ex. att fylla i blanketter på ett främmande språk och att registrera patent avskräcker forskare från att delta i rörlighetsprojekt. |
| --- | --- |

J.

Krångliga ansökningsförfaranden och bristande administrativa färdigheter, t.ex. att fylla i blanketter på ett främmande språk och att registrera patent avskräcker forskare från att delta i rörlighetsprojekt.

| K. | Många universitet har ännu inte insett hur viktigt det är att dela med sig av kunskap till näringsliv och samhälle, vilket leder till bristande förbindelser med näringslivet samt försvagar EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

K.

Många universitet har ännu inte insett hur viktigt det är att dela med sig av kunskap till näringsliv och samhälle, vilket leder till bristande förbindelser med näringslivet samt försvagar EU:s konkurrenskraft.

| L. | Språkkunskaper spelar en viktig roll för forskarrörligheten och främjar rörligheten till länder med mer utbredda språk, medan andra länder får färre möjligheter att dra fördel av rörliga forskares arbete. |
| --- | --- |

L.

Språkkunskaper spelar en viktig roll för forskarrörligheten och främjar rörligheten till länder med mer utbredda språk, medan andra länder får färre möjligheter att dra fördel av rörliga forskares arbete.

| M. | Rörlighet är en väsentlig del av en doktorsutbildning eftersom den ger bredare forskningserfarenhet och karriärutvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

M.

Rörlighet är en väsentlig del av en doktorsutbildning eftersom den ger bredare forskningserfarenhet och karriärutvecklingsmöjligheter.

| N. | Rörlighet är viktigt för att vissa medlemsstater ska kunna övervinna sina svårigheter att utbilda egna unga forskare på områden utan en kritisk massa doktorander eller en lämplig forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

N.

Rörlighet är viktigt för att vissa medlemsstater ska kunna övervinna sina svårigheter att utbilda egna unga forskare på områden utan en kritisk massa doktorander eller en lämplig forskningsinfrastruktur.

| O. | Samarbetet mellan forskningsinstitut och näringsliv bör förbättras för att säkerställa kunskapsutbyte, förbättrad innovation och effektivare användning av medel, |
| --- | --- |

O.

Samarbetet mellan forskningsinstitut och näringsliv bör förbättras för att säkerställa kunskapsutbyte, förbättrad innovation och effektivare användning av medel,

| P. | Deltagande i ett forskningsprogram inom EU är ett utmärkt sätt att främja forskarkarriärer, eftersom det möjliggör konkurrens på internationell nivå, tillgång till multinationella forskningsnätverk och ökat stöd till förbättring av de egna forskningsresurserna. |
| --- | --- |

P.

Deltagande i ett forskningsprogram inom EU är ett utmärkt sätt att främja forskarkarriärer, eftersom det möjliggör konkurrens på internationell nivå, tillgång till multinationella forskningsnätverk och ökat stöd till förbättring av de egna forskningsresurserna.

| Q. | Kvinnor är fortfarande underrepresenterade inom de flesta vetenskapliga och tekniska områden och i ledande befattningar. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor är fortfarande underrepresenterade inom de flesta vetenskapliga och tekniska områden och i ledande befattningar.

Öppen rekrytering och överföring av bidrag

| 1. | Europaparlamentet välkomnar och stödjer kommissionens initiativ för ett europeiskt partnerskap för forskare och anser att de föreslagna åtgärdernas syfte bör vara att effektivt undanröja de största hindren för att skapa ett europeisk området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar och stödjer kommissionens initiativ för ett europeiskt partnerskap för forskare och anser att de föreslagna åtgärdernas syfte bör vara att effektivt undanröja de största hindren för att skapa ett europeisk området för forskningsverksamhet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att för att få till stånd ett europeiskt forskningssystem i världsklass måste samtliga parter på regional, nationell och europeisk nivå bidra fullt ut med hjälp av ett omfattande partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att för att få till stånd ett europeiskt forskningssystem i världsklass måste samtliga parter på regional, nationell och europeisk nivå bidra fullt ut med hjälp av ett omfattande partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av åtaganden i form av konkreta förslag när det gäller det föreslagna programmet samt av att man snabbt går vidare med målen i det ovannämnda särskilda programmet ”Människor”. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker vikten av åtaganden i form av konkreta förslag när det gäller det föreslagna programmet samt av att man snabbt går vidare med målen i det ovannämnda särskilda programmet ”Människor”.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser mer lättillgänglig och mer genomskådlig information om rekryteringsmöjligheter för forskare och större öppenhet i offentliga institutioners rekryteringsförfaranden. Rekryteringsinformation bör offentliggöras på respektive forskningsinstituts webbplats och på Euraxess webbplats. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser mer lättillgänglig och mer genomskådlig information om rekryteringsmöjligheter för forskare och större öppenhet i offentliga institutioners rekryteringsförfaranden. Rekryteringsinformation bör offentliggöras på respektive forskningsinstituts webbplats och på Euraxess webbplats.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att fastställa och införa en enhetlig europeisk karriärmodell inom forskningen och skapa ett integrerat system för information om lediga tjänster och praktikkontrakt för forskare i Europa, och anser detta vara av största vikt för att skapa en gemensam arbetsmarknad för forskare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker behovet av att fastställa och införa en enhetlig europeisk karriärmodell inom forskningen och skapa ett integrerat system för information om lediga tjänster och praktikkontrakt för forskare i Europa, och anser detta vara av största vikt för att skapa en gemensam arbetsmarknad för forskare.

| 6. | Europaparlamentet framhåller mot bakgrund av att samtliga parter måste bidra att det är viktigt dels att medlemsstaterna är beslutna att delta i processen, dels att kommissionen är medveten om sitt ansvar för att främja processen och verksamheten mellan samtliga parter genom att ta fram och sprida stödmaterial och konkret information och möjliggöra utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller mot bakgrund av att samtliga parter måste bidra att det är viktigt dels att medlemsstaterna är beslutna att delta i processen, dels att kommissionen är medveten om sitt ansvar för att främja processen och verksamheten mellan samtliga parter genom att ta fram och sprida stödmaterial och konkret information och möjliggöra utbyte av bästa praxis.

| 7. | Europarlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta standarder för ömsesidigt erkännande av forskningskvalifikationer och, i synnerhet, icke-formella kvalifikationer. |
| --- | --- |

7.

Europarlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta standarder för ömsesidigt erkännande av forskningskvalifikationer och, i synnerhet, icke-formella kvalifikationer.

| 8. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (4), och uppmanar kommissionen att uppmuntra och hjälpa medlemsstaterna att ta fram sina egna nationella referensramar för kvalifikationer så att dessa kan anpassas till den europeiska referensramen för kvalifikationer senast 2010. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (4), och uppmanar kommissionen att uppmuntra och hjälpa medlemsstaterna att ta fram sina egna nationella referensramar för kvalifikationer så att dessa kan anpassas till den europeiska referensramen för kvalifikationer senast 2010.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en förnyad ansträngning att genomföra principerna i den ovannämnda europeiska stadgan för forskare och i uppförandekoden för rekrytering av forskare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en förnyad ansträngning att genomföra principerna i den ovannämnda europeiska stadgan för forskare och i uppförandekoden för rekrytering av forskare.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att tillhandahålla nödvändiga stödtjänster för forskare och att förenkla ansökningsförfaranden och underlätta forskares tillgång till finansiering, bl.a. genom individuella stipendier som gör det lättare för forskare att välja vad de vill forska om. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa enhetliga ansökningsformulär för forskares rörlighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att tillhandahålla nödvändiga stödtjänster för forskare och att förenkla ansökningsförfaranden och underlätta forskares tillgång till finansiering, bl.a. genom individuella stipendier som gör det lättare för forskare att välja vad de vill forska om. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa enhetliga ansökningsformulär för forskares rörlighet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att beakta rörlighets- och partnerskapsprogram med tredjeländer, såsom Erasmus Mundus, vad gäller rörlighet och information om karriärmöjligheter för samtliga deltagande forskare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att beakta rörlighets- och partnerskapsprogram med tredjeländer, såsom Erasmus Mundus, vad gäller rörlighet och information om karriärmöjligheter för samtliga deltagande forskare.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att se över vilka villkor som krävs för att göra det möjligt att enskilda forskarstipendier förs över om detta i högre grad tillgodoser anslagsgivarnas forskningsbehov och ger forskarna tillgång till forskningsmöjligheter som inte finns vid hemmainstitutionerna. Denna översyn bör särskilt omfatta rörlighetens konsekvenser för forskningsinstitutioner i medlemsstaterna och risken för en ojämn fördelning av forskare inom EU, samt till och från tredjeländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att se över vilka villkor som krävs för att göra det möjligt att enskilda forskarstipendier förs över om detta i högre grad tillgodoser anslagsgivarnas forskningsbehov och ger forskarna tillgång till forskningsmöjligheter som inte finns vid hemmainstitutionerna. Denna översyn bör särskilt omfatta rörlighetens konsekvenser för forskningsinstitutioner i medlemsstaterna och risken för en ojämn fördelning av forskare inom EU, samt till och från tredjeländer.

| 13. | Europaparlamentet anser att ökad rörlighet för forskare och utökade resurser för de institutioner som lockar forskare från andra medlemsstater kommer att stimulera spetsforskningsenheter och sprida denna spetsforskning inom EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att ökad rörlighet för forskare och utökade resurser för de institutioner som lockar forskare från andra medlemsstater kommer att stimulera spetsforskningsenheter och sprida denna spetsforskning inom EU.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att processerna för urval och befordran av manliga och kvinnliga forskare är helt öppna för insyn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en bättre balans mellan kvinnor och män inom de organ som är ansvariga för anställning och befordran av forskare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar vikten av att processerna för urval och befordran av manliga och kvinnliga forskare är helt öppna för insyn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en bättre balans mellan kvinnor och män inom de organ som är ansvariga för anställning och befordran av forskare.

| 15. | Europaparlamentet anser att forskarrörligheten i Europa bör prioriteras för att säkra att kunskapen sprids och att innovativ spetsforskning inom olika ämnen drar till sig hängivna och kunniga forskare och ökade ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att forskarrörligheten i Europa bör prioriteras för att säkra att kunskapen sprids och att innovativ spetsforskning inom olika ämnen drar till sig hängivna och kunniga forskare och ökade ekonomiska resurser.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att underlätta utbyten mellan vetenskapsmän och forskare från tredjeländer, genom införande av mekanismer såsom särskilda forskarvisum. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att underlätta utbyten mellan vetenskapsmän och forskare från tredjeländer, genom införande av mekanismer såsom särskilda forskarvisum.

| 17. | Europaparlamentet anser att ökad rörlighet bör uppnås genom att man ökar forskningsinstitutioners och universitets intresse av att hysa forskare från andra medlemsstater och de fördelar de får av detta, genom ett system med ”forskningsvouchrar”. Parlamentet anser att dessa forskningsvouchrar bör användas för att överföra pengar till forskarna och de skulle följa forskare som är verksamma vid en forskningsinstitution i en annan medlemsstat än den egna. Detta extra stöd för forskares rörlighet bör vara ett komplement till befintliga finansieringsprogram. Forskningsvouchern kommer att vara ett incitament för medlemsstater och forskningsinstitutioner att konkurrera om att attrahera de mest talangfulla forskarna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att ökad rörlighet bör uppnås genom att man ökar forskningsinstitutioners och universitets intresse av att hysa forskare från andra medlemsstater och de fördelar de får av detta, genom ett system med ”forskningsvouchrar”. Parlamentet anser att dessa forskningsvouchrar bör användas för att överföra pengar till forskarna och de skulle följa forskare som är verksamma vid en forskningsinstitution i en annan medlemsstat än den egna. Detta extra stöd för forskares rörlighet bör vara ett komplement till befintliga finansieringsprogram. Forskningsvouchern kommer att vara ett incitament för medlemsstater och forskningsinstitutioner att konkurrera om att attrahera de mest talangfulla forskarna.

Att uppfylla rörliga forskares behov vad gäller den sociala tryggheten och tilläggspensioner

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda möjligheten att bilda en europeisk pensionsfond för forskare, oavsett hur långt forskningskontraktet varar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda möjligheten att bilda en europeisk pensionsfond för forskare, oavsett hur långt forskningskontraktet varar.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att en medlemsstat endast kan utarbeta en omfattande nationell handlingsplan som leder till ett omfattande europeiskt partnerskap genom att ta hänsyn till åsikter hos forskare, nationella forskningsinstitut och aktörer inom forskningspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att en medlemsstat endast kan utarbeta en omfattande nationell handlingsplan som leder till ett omfattande europeiskt partnerskap genom att ta hänsyn till åsikter hos forskare, nationella forskningsinstitut och aktörer inom forskningspolitiken.

Attraktiva anställnings- och arbetsvillkor

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att tillhandahålla nödvändiga stödtjänster för forskare från andra länder, inbegripet tillgång till bostäder, skolor och barnomsorg. Dessa tjänster bör anges på alla webbplatser för rekrytering av forskare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att tillhandahålla nödvändiga stödtjänster för forskare från andra länder, inbegripet tillgång till bostäder, skolor och barnomsorg. Dessa tjänster bör anges på alla webbplatser för rekrytering av forskare.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar till större flexibilitet när det gäller arbetsvillkor för både kvinnliga och manliga forskare så att de kan förena arbetsliv med familjeliv och kräver att löneskillnaderna mellan könen upphör bland forskare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar till större flexibilitet när det gäller arbetsvillkor för både kvinnliga och manliga forskare så att de kan förena arbetsliv med familjeliv och kräver att löneskillnaderna mellan könen upphör bland forskare.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta familjeåterförening, när båda makarna är forskare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta familjeåterförening, när båda makarna är forskare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att förebygga kompetensflykt inom EU genom att i större omfattning utnyttja finansieringsmetoderna i det ovannämnda särskilda programmet ”Människor”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det mer attraktivt för forskare att återvända till sina heminstitutioner genom att höja lönerna eller erbjuda ökade förmåner för att se till att de ekonomiska villkoren är jämförbara med villkoren under rörlighetsperioden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sträva efter att förebygga kompetensflykt inom EU genom att i större omfattning utnyttja finansieringsmetoderna i det ovannämnda särskilda programmet ”Människor”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det mer attraktivt för forskare att återvända till sina heminstitutioner genom att höja lönerna eller erbjuda ökade förmåner för att se till att de ekonomiska villkoren är jämförbara med villkoren under rörlighetsperioden.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och offentliga forskningsinstitutioner att förbättra forskarnas karriärmöjligheter genom att främja reformer som gör forskarnas arbetsmarknad mer konkurrenskraftig och mindre avhängig av anknytningen till en institution. Parlamentet anser att forskare vid anställning bör kunna tillgodoräkna sig forskningsvistelse vid utländskt lärosäte. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och offentliga forskningsinstitutioner att förbättra forskarnas karriärmöjligheter genom att främja reformer som gör forskarnas arbetsmarknad mer konkurrenskraftig och mindre avhängig av anknytningen till en institution. Parlamentet anser att forskare vid anställning bör kunna tillgodoräkna sig forskningsvistelse vid utländskt lärosäte.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på flexibilitet i kontrakten för äldre forskare och forskare i slutet av sin karriär, något som förhindrar deras rörlighet och hämmar ett aktivt utbyte av kunskap och erfarenhet. Parlamentet beklagar att den privata sektorn ibland saknar de arrangemang som finns i den offentliga sektorn i fråga om personalvård och personaladministration. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på flexibilitet i kontrakten för äldre forskare och forskare i slutet av sin karriär, något som förhindrar deras rörlighet och hämmar ett aktivt utbyte av kunskap och erfarenhet. Parlamentet beklagar att den privata sektorn ibland saknar de arrangemang som finns i den offentliga sektorn i fråga om personalvård och personaladministration.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta deltagandet i sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (5) genom att garantera effektiva stödtjänster, i synnerhet nationella kontaktpunkter, så att möjligheterna till samfinansiering kan utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta deltagandet i sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (5) genom att garantera effektiva stödtjänster, i synnerhet nationella kontaktpunkter, så att möjligheterna till samfinansiering kan utnyttjas bättre.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att skapa incitament för rörlighet såsom att rörlighet ska vara en tung merit vid anställning och befordran för forskare när de återvänder efter en vistelse i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de offentliga forskningsinstitutionerna att skapa incitament för rörlighet såsom att rörlighet ska vara en tung merit vid anställning och befordran för forskare när de återvänder efter en vistelse i en annan medlemsstat.

| 28. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna ska fortsätta öka budgetmedlen till forskning för att uppfylla målet med att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet som är förenliga med grundläggande etiska principer och EU:s stadga om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna ska fortsätta öka budgetmedlen till forskning för att uppfylla målet med att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet som är förenliga med grundläggande etiska principer och EU:s stadga om grundläggande rättigheter.

Att öka de europeiska forskarnas utbildning, kompetens och erfarenheter

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erkänna att forskarerfarenheter från industrisektorn är en värdefull kvalifikation för befordran för att öka rörligheten mellan den privata och den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erkänna att forskarerfarenheter från industrisektorn är en värdefull kvalifikation för befordran för att öka rörligheten mellan den privata och den offentliga sektorn.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i tillämpad forskning, på så sätt att man säkrar ett närmare samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och den privata sektorn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i tillämpad forskning, på så sätt att man säkrar ett närmare samarbete mellan universitet, forskningsinstitut och den privata sektorn.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra karriärmöjligheterna för yngre forskare, t.ex. genom att öka finansieringen och tillåta befordran på grundval av andra prestationer än tjänsteår, såsom innovationskapacitet och praktik vid företag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra karriärmöjligheterna för yngre forskare, t.ex. genom att öka finansieringen och tillåta befordran på grundval av andra prestationer än tjänsteår, såsom innovationskapacitet och praktik vid företag.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över doktorandernas rättsliga ställning i medlemsstaterna, för att undersöka möjligheten att införa en enhetlig doktorandstatus inom ramen för medlemsstaternas arbetslagstiftning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över doktorandernas rättsliga ställning i medlemsstaterna, för att undersöka möjligheten att införa en enhetlig doktorandstatus inom ramen för medlemsstaternas arbetslagstiftning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de yngre forskarnas karriärutsikter genom att bl.a. stödja tvärvetenskaplig utbildning samt att erkänna värdet av tvärvetenskaplig rörlighet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra de yngre forskarnas karriärutsikter genom att bl.a. stödja tvärvetenskaplig utbildning samt att erkänna värdet av tvärvetenskaplig rörlighet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för innovation genom att främja tvärvetenskaplig och internationell rörlighet för erfarna forskare, bland annat för att bidra till framsteg inom den undervisningsverksamhet som vänder sig till unga forskare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för innovation genom att främja tvärvetenskaplig och internationell rörlighet för erfarna forskare, bland annat för att bidra till framsteg inom den undervisningsverksamhet som vänder sig till unga forskare.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att forskare ska få bättre utbildning under hela sin karriär, för att deras anställbarhet och befordringsmöjligheter ska öka. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar starkt att forskare ska få bättre utbildning under hela sin karriär, för att deras anställbarhet och befordringsmöjligheter ska öka.

| 36. | Europaparlamentet betonar att grunderna till toppforskning i ett kunskapsbaserat samhälle redan läggs på skolnivå och uppmanar därför medlemsstaterna att leva upp till sina löften vad gäller budgetmedel på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att grunderna till toppforskning i ett kunskapsbaserat samhälle redan läggs på skolnivå och uppmanar därför medlemsstaterna att leva upp till sina löften vad gäller budgetmedel på utbildningsområdet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stärka den vetenskapliga forskningens betydelse i den allmänna budgeten i enlighet med åtagandet att få till stånd en tillväxt på 3 procent och att utbilda i medeltal 600 000 fler forskare senast 2010. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stärka den vetenskapliga forskningens betydelse i den allmänna budgeten i enlighet med åtagandet att få till stånd en tillväxt på 3 procent och att utbilda i medeltal 600 000 fler forskare senast 2010.

| 38. | Europaparlamentet betonar att man särskilt bör uppmärksamma doktorander eftersom doktorandstudier i regel utgör inledningen på en forskarkarriär. Rörlighet för unga forskare, särskilt inom expertnätverk, skulle öka deras förutsättningar att bidra till forskningens utveckling inom EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att man särskilt bör uppmärksamma doktorander eftersom doktorandstudier i regel utgör inledningen på en forskarkarriär. Rörlighet för unga forskare, särskilt inom expertnätverk, skulle öka deras förutsättningar att bidra till forskningens utveckling inom EU.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja ökade förbindelser mellan den akademiska världen och näringslivet genom att främja forskares och företagsledares rörlighet mellan de två grupperna med hjälp av särskilda ordningar såsom den franska ordningen ”Conventions industrielles de formation par la recherche” (CIFRE). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja ökade förbindelser mellan den akademiska världen och näringslivet genom att främja forskares och företagsledares rörlighet mellan de två grupperna med hjälp av särskilda ordningar såsom den franska ordningen ”Conventions industrielles de formation par la recherche” (CIFRE).

| 40. | Europaparlamentet anser att flera forskarutbyten inom EU:s program för högre utbildning, med fokus på forskning, bidrar till att förbereda kommande europeiska forskargenerationer och stärka dynamiken i forskningssektorn. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att flera forskarutbyten inom EU:s program för högre utbildning, med fokus på forskning, bidrar till att förbereda kommande europeiska forskargenerationer och stärka dynamiken i forskningssektorn.

*

* *

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 270.

(2)  EUT C 175, 28.7.2009, s. 81.

(3)  EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

(4)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

(5)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/122

---

Torsdag 12 mars 2009Skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel

P6_TA(2009)0126

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (2008/2173(INI))

2010/C 87 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 april 2008 om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel (KOM(2008)0207),

med beaktande av rådets resolution av den 1 mars 2002 om skydd av konsumenter, i synnerhet ungdomar, genom åldersbaserad märkning av vissa video- och datorspel (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (2),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2007 om en europeisk strategi för mediekunskap i den digitala miljön (KOM(2007)0833),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0051/2009), och av följande skäl:

| A. | Videospel används i stor utsträckning i Europa och blir också allt populärare, samtidigt som marknaden för dem växer i snabb takt. |
| --- | --- |

A.

Videospel används i stor utsträckning i Europa och blir också allt populärare, samtidigt som marknaden för dem växer i snabb takt.

| B. | Majoriteten av alla videospel är fria från våld och erbjuder sina användare underhållning som ofta bidrar till nya färdigheter och kunskaper. |
| --- | --- |

B.

Majoriteten av alla videospel är fria från våld och erbjuder sina användare underhållning som ofta bidrar till nya färdigheter och kunskaper.

| C. | Tidigare var videospelen huvudsakligen riktade till minderåriga, men nuförtiden är fler och fler av dem särskilt utformade för vuxna. |
| --- | --- |

C.

Tidigare var videospelen huvudsakligen riktade till minderåriga, men nuförtiden är fler och fler av dem särskilt utformade för vuxna.

| D. | Marknaden för videospel är en global marknad. |
| --- | --- |

D.

Marknaden för videospel är en global marknad.

| E. | Det faller inom medlemsstaternas behörighetsområde att besluta om åtgärder för att begränsa försäljningen av videospel eller att förbjuda dem. |
| --- | --- |

E.

Det faller inom medlemsstaternas behörighetsområde att besluta om åtgärder för att begränsa försäljningen av videospel eller att förbjuda dem.

| F. | Barns mentala hälsa måste skyddas, vilket kräver nolltolerans och mer bestämda åtgärder mot bristande respekt för bestämmelserna om skydd av barn i samband med videospel. |
| --- | --- |

F.

Barns mentala hälsa måste skyddas, vilket kräver nolltolerans och mer bestämda åtgärder mot bristande respekt för bestämmelserna om skydd av barn i samband med videospel.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ovan nämnda meddelande från kommissionen om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar ovan nämnda meddelande från kommissionen om skydd av konsumenter, särskilt minderåriga, i samband med användning av videospel.

| 2. | Europaparlamentet framhåller spelindustrins bidrag till att förverkliga målen i Lissabonagendan och pekar på de mångkulturella aspekterna av många spel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller spelindustrins bidrag till att förverkliga målen i Lissabonagendan och pekar på de mångkulturella aspekterna av många spel.

| 3. | Europaparlamentet betonar att videospel är ett stimulerande verktyg som utöver sitt underhållningsvärde även kan användas i undervisningssyfte. Parlamentet anser att skolorna bör uppmärksamma användningen av videospel och informera barn och föräldrar om möjliga för- och nackdelar med dessa spel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att videospel är ett stimulerande verktyg som utöver sitt underhållningsvärde även kan användas i undervisningssyfte. Parlamentet anser att skolorna bör uppmärksamma användningen av videospel och informera barn och föräldrar om möjliga för- och nackdelar med dessa spel.

| 4. | Europaparlamentet understryker att videospel är en av de mest uppskattade fritidssysselsättningarna för medborgare i alla åldrar och sociala grupper. Parlamentet erkänner det utbildningsvärde som videospelen har, bland annat när det gäller att främja minderårigas kontakt med ny teknik. Emellertid delar parlamentet kommissionens oro för att minderåriga ska använda videospel på ett olämpligt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att videospel är en av de mest uppskattade fritidssysselsättningarna för medborgare i alla åldrar och sociala grupper. Parlamentet erkänner det utbildningsvärde som videospelen har, bland annat när det gäller att främja minderårigas kontakt med ny teknik. Emellertid delar parlamentet kommissionens oro för att minderåriga ska använda videospel på ett olämpligt sätt.

| 5. | Europaparlamentet anser att videospel kan stimulera till tillägnande av nya kunskaper och färdigheter som är viktiga i informationssamhället, såsom strategiskt och innovativt tänkande och förmåga till kreativitet och samarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att videospel kan stimulera till tillägnande av nya kunskaper och färdigheter som är viktiga i informationssamhället, såsom strategiskt och innovativt tänkande och förmåga till kreativitet och samarbete.

| 6. | Europaparlamentet understryker de medicinska fördelarna med videospel, särskilt det faktum att så kallad ”videospelsterapi” har visat sig ha rehabiliterande verkan på strokepatienter, personer med traumatiska hjärnskador, personer med muskulära problem och autistiska barn. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker de medicinska fördelarna med videospel, särskilt det faktum att så kallad ”videospelsterapi” har visat sig ha rehabiliterande verkan på strokepatienter, personer med traumatiska hjärnskador, personer med muskulära problem och autistiska barn.

| 7. | Europaparlamentet anser att harmoniserade bestämmelser för märkning av videospel ger ökade kunskaper om märkningssystemen samtidigt som en effektiv inre marknad främjas. Parlamentet välkomnar därför rådets och kommissionens arbete för att främja antagandet av EU-omfattande märkningsbestämmelser för videospel och ta fram en frivillig uppförandekod för interaktiva spel som är riktade till barn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att harmoniserade bestämmelser för märkning av videospel ger ökade kunskaper om märkningssystemen samtidigt som en effektiv inre marknad främjas. Parlamentet välkomnar därför rådets och kommissionens arbete för att främja antagandet av EU-omfattande märkningsbestämmelser för videospel och ta fram en frivillig uppförandekod för interaktiva spel som är riktade till barn.

| 8. | Europaparlamentet noterar att marknadsvillkoren har ändrats markant från en situation då videospelen huvudsakligen köptes i affärerna och spelades på en dator eller en konsol, till den situation vi har i dag då spelen kan köpas och laddas ned via Internet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att marknadsvillkoren har ändrats markant från en situation då videospelen huvudsakligen köptes i affärerna och spelades på en dator eller en konsol, till den situation vi har i dag då spelen kan köpas och laddas ned via Internet.

| 9. | Europaparlamentet noterar att videospel kan användas på olika plattformar som konsoler och persondatorer, men också i allt större utsträckning på bärbara enheter som till exempel mobiltelefoner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att videospel kan användas på olika plattformar som konsoler och persondatorer, men också i allt större utsträckning på bärbara enheter som till exempel mobiltelefoner.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att videospel blir alltmer interaktiva och att en del spel även har ett dynamiskt innehåll som gör det möjligt för användarna att själva utforma delar av dem. Parlamentet noterar att användarna har allt större möjligheter att delta i diskussionsforum, text- och röstchattar samt webbforum som ingår i somliga videospel, och påminner om differentieringen på marknaden med fler spel som är utformade särskilt för vuxna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att videospel blir alltmer interaktiva och att en del spel även har ett dynamiskt innehåll som gör det möjligt för användarna att själva utforma delar av dem. Parlamentet noterar att användarna har allt större möjligheter att delta i diskussionsforum, text- och röstchattar samt webbforum som ingår i somliga videospel, och påminner om differentieringen på marknaden med fler spel som är utformade särskilt för vuxna.

| 11. | Europaparlamentet anser att de senaste tendenserna tydliggör vikten av ett garanterat fullgott skydd för minderåriga, bland annat genom att man hindrar dem från att komma åt skadligt innehåll. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att de senaste tendenserna tydliggör vikten av ett garanterat fullgott skydd för minderåriga, bland annat genom att man hindrar dem från att komma åt skadligt innehåll.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det blir allt svårare för föräldrarna att ha kontroll, eftersom onlinespel inte distribueras som konkreta paket med en tydlig och lättläslig märkning och eftersom barnen utan föräldrarnas vetskap eller tillstånd kan ladda ned videospel som inte är lämpliga för deras ålder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det blir allt svårare för föräldrarna att ha kontroll, eftersom onlinespel inte distribueras som konkreta paket med en tydlig och lättläslig märkning och eftersom barnen utan föräldrarnas vetskap eller tillstånd kan ladda ned videospel som inte är lämpliga för deras ålder.

| 13. | Europaparlamentet noterar att samtidigt som våld i videospel inte automatiskt leder till ett våldsamt beteende anser vissa experter att långfristig exponering för brutala scener i videospel kan ha en negativ inverkan på de personer som spelar spelen och eventuellt leda till våldsamt beteende. Parlamentet noterar därför att en försiktighetsmetod bör tillämpas vid bedömning av videospelens inverkan på beteendet, särskilt på små barns beteende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att samtidigt som våld i videospel inte automatiskt leder till ett våldsamt beteende anser vissa experter att långfristig exponering för brutala scener i videospel kan ha en negativ inverkan på de personer som spelar spelen och eventuellt leda till våldsamt beteende. Parlamentet noterar därför att en försiktighetsmetod bör tillämpas vid bedömning av videospelens inverkan på beteendet, särskilt på små barns beteende.

| 14. | Europaparlamentet betonar att beroende är ett problem för somliga spelare och uppmanar tillverkare, återförsäljare, föräldrar och andra berörda parter att vidta åtgärder för att undvika alla negativa effekter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att beroende är ett problem för somliga spelare och uppmanar tillverkare, återförsäljare, föräldrar och andra berörda parter att vidta åtgärder för att undvika alla negativa effekter.

| 15. | Europaparlamentet betonar att den aktuella utvecklingen ökar behovet av effektiva ålderskontroller för videospel, framför allt onlinespel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att den aktuella utvecklingen ökar behovet av effektiva ålderskontroller för videospel, framför allt onlinespel.

| 16. | Europaparlamentet anser att olika strategier bör undersökas för att förbättra kontrollen över videospel, men erkänner samtidigt att inget av dessa system troligtvis kommer att utgöra en absolut garanti för att barn inte får tillgång till videospel som är olämpliga. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att olika strategier bör undersökas för att förbättra kontrollen över videospel, men erkänner samtidigt att inget av dessa system troligtvis kommer att utgöra en absolut garanti för att barn inte får tillgång till videospel som är olämpliga.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med industrin undersöka värdet av att konstruera en ”röd knapp” som kan sitta på (bärbara) konsoler eller spelenheter och datorer, och som medför att det inte går att spela ett visst spel eller att man kan kontrollera åtkomsten till ett spel under vissa tider eller till vissa delar av spelet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med industrin undersöka värdet av att konstruera en ”röd knapp” som kan sitta på (bärbara) konsoler eller spelenheter och datorer, och som medför att det inte går att spela ett visst spel eller att man kan kontrollera åtkomsten till ett spel under vissa tider eller till vissa delar av spelet.

| 18. | Europaparlamentet kräver ytterligare insatser i detta avseende, bland annat en möjlighet att bygga in en ljudvarning i åldersklassificeringssystemet för spel (Pan European Games Information, PEGI), och räknar med att den kommersiella spelsektorn systematiskt integrerar tillträdesmodeller för onlinespel så att minderåriga inte utsätts för skadligt innehåll online. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver ytterligare insatser i detta avseende, bland annat en möjlighet att bygga in en ljudvarning i åldersklassificeringssystemet för spel (Pan European Games Information, PEGI), och räknar med att den kommersiella spelsektorn systematiskt integrerar tillträdesmodeller för onlinespel så att minderåriga inte utsätts för skadligt innehåll online.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av lämpliga kontrollåtgärder för köp av videospel via Internet, inklusive köp med kreditkort eller kuponger. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av lämpliga kontrollåtgärder för köp av videospel via Internet, inklusive köp med kreditkort eller kuponger.

| 20. | Europaparlamentet anser att videospelens och särskilt onlinespelens utveckling kräver en ökad allmän medvetenhet om spelens innehåll, föräldrakontroll och olika verktyg som till exempel PEGI-systemet. Parlamentet välkomnar det arbete som industrin gjort för att införa självreglering. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att videospelens och särskilt onlinespelens utveckling kräver en ökad allmän medvetenhet om spelens innehåll, föräldrakontroll och olika verktyg som till exempel PEGI-systemet. Parlamentet välkomnar det arbete som industrin gjort för att införa självreglering.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar systemet PEGI Online, som är en logisk utveckling av PEGI och som avser videospel som laddas ned från Internet eller som spelas online. Parlamentet stöder kommissionens fortsatta medfinansiering av systemen inom ramen för programmet Safer Internet som syftar till att behandla frågor kring säker användning av Internet för barn samt ny onlineteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för programmet Safer Internet främja en systematisk undersökning av effekterna på minderåriga av videospel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar systemet PEGI Online, som är en logisk utveckling av PEGI och som avser videospel som laddas ned från Internet eller som spelas online. Parlamentet stöder kommissionens fortsatta medfinansiering av systemen inom ramen för programmet Safer Internet som syftar till att behandla frågor kring säker användning av Internet för barn samt ny onlineteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för programmet Safer Internet främja en systematisk undersökning av effekterna på minderåriga av videospel.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar Europarådets arbete för att fastställa riktlinjer för videospel och öka barns kunskaper om Internetsäkerhet i allmänhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar Europarådets arbete för att fastställa riktlinjer för videospel och öka barns kunskaper om Internetsäkerhet i allmänhet.

| 23. | Europaparlamentet anser att det bör anordnas nationella informations- och upplysningskampanjer för konsumenter, särskilt föräldrar, för att hjälpa dem att välja videospel som är lämpliga för deras barns åldersgrupp och kunskapsnivå och undvika produkter som inte är märkta på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa metoder i detta avseende. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det bör anordnas nationella informations- och upplysningskampanjer för konsumenter, särskilt föräldrar, för att hjälpa dem att välja videospel som är lämpliga för deras barns åldersgrupp och kunskapsnivå och undvika produkter som inte är märkta på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa metoder i detta avseende.

| 24. | Europaparlamentet anser att PEGI-systemet för att klassificera spel är en viktig åtgärd som ger konsumenter, särskilt föräldrar, ökad tydlighet när de köper spel, eftersom de därigenom medvetet kan avgöra om ett spel är lämpligt för barn eller ej. Parlamentet beklagar dock att många konsumenter, särskilt föräldrar, inte tycks ha tillräckliga kunskaper om videospel och deras eventuella inverkan på barn. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att PEGI-systemet för att klassificera spel är en viktig åtgärd som ger konsumenter, särskilt föräldrar, ökad tydlighet när de köper spel, eftersom de därigenom medvetet kan avgöra om ett spel är lämpligt för barn eller ej. Parlamentet beklagar dock att många konsumenter, särskilt föräldrar, inte tycks ha tillräckliga kunskaper om videospel och deras eventuella inverkan på barn.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder som bidrar till en säkrare spelmiljö för onlinevideospel, inklusive innovativa metoder för att hindra minderåriga från att få tillgång till onlinevideospel med innehåll som är olämpligt för dem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder som bidrar till en säkrare spelmiljö för onlinevideospel, inklusive innovativa metoder för att hindra minderåriga från att få tillgång till onlinevideospel med innehåll som är olämpligt för dem.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sitt nära samarbete för att främja skyddet av minderåriga och uppmanar videospels- och konsolbranschen att förbättra systemen PEGI och PEGI Online ytterligare och i synnerhet att regelbundet uppdatera kriterierna för åldersklassificering och åldersmärkning. De bör också informera om PEGI på ett mer aktivt sätt och öka antalet signatärer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att försäkra sig om att inget nationellt klassificeringssystem utvecklas på ett sätt som leder till att marknaden splittras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sitt nära samarbete för att främja skyddet av minderåriga och uppmanar videospels- och konsolbranschen att förbättra systemen PEGI och PEGI Online ytterligare och i synnerhet att regelbundet uppdatera kriterierna för åldersklassificering och åldersmärkning. De bör också informera om PEGI på ett mer aktivt sätt och öka antalet signatärer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att försäkra sig om att inget nationellt klassificeringssystem utvecklas på ett sätt som leder till att marknaden splittras.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med konsumentorganisationer och andra berörda parter för att genom informationskampanjer öka medvetenheten hos konsumenterna, särskilt hos de yngre konsumenterna och deras föräldrar, om de klassificeringssystem som finns och framför allt om PEGI-systemet. Parlamentet betonar vikten av att ge denna information i skolorna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med konsumentorganisationer och andra berörda parter för att genom informationskampanjer öka medvetenheten hos konsumenterna, särskilt hos de yngre konsumenterna och deras föräldrar, om de klassificeringssystem som finns och framför allt om PEGI-systemet. Parlamentet betonar vikten av att ge denna information i skolorna.

| 28. | Europaparlamentet vädjar till medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer för föräldrar och lärare, för att överbrygga den digitala generationsklyftan, främja systemen PEGI och PEGI Online och gynna en säkrare och mer medveten användning av den nya tekniken, inklusive videospelen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vädjar till medlemsstaterna att genomföra informationskampanjer för föräldrar och lärare, för att överbrygga den digitala generationsklyftan, främja systemen PEGI och PEGI Online och gynna en säkrare och mer medveten användning av den nya tekniken, inklusive videospelen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på kort sikt underlätta utbyte av bästa metoder mellan behöriga nationella utbildningsmyndigheter för att integrera kunskap om spel i utbildningsmålen för grund- och gymnasieskolor. Parlamentet efterlyser ett regelbundet utbyte av erfarenheter och information mellan alla berörda parter i syfte att utveckla bästa metoder för videospel. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på kort sikt underlätta utbyte av bästa metoder mellan behöriga nationella utbildningsmyndigheter för att integrera kunskap om spel i utbildningsmålen för grund- och gymnasieskolor. Parlamentet efterlyser ett regelbundet utbyte av erfarenheter och information mellan alla berörda parter i syfte att utveckla bästa metoder för videospel.

| 30. | Europaparlamentet betonar att inte alla medlemsstater har bestämmelser i dagsläget för att garantera att återförsäljare begränsar försäljningen av våldsamma spel till vuxna, och uppmanar Internetkaféägare att hindra barn från att spela spel som är klassificerade för en högre ålder på deras kaféer. Parlamentet hänvisar till Eurobarometer-undersökningen ”Towards a safer use of the Internet for children in the EU – a parents’ perspective” (3), som offentliggjordes den 9 december 2008 och som visade att 3,2 procent av barn i åldrarna 6-17 år har tillgång till Internet via Internetkaféer utan tillsyn av en vuxen. Parlamentet anser att det krävs en gemensam strategi för stränga sanktioner mot återförsäljare och Internetkaféägare och uppmanar därför medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att hindra barn från att köpa och spela spel som är klassificerade för en högre ålder, till exempel genom identitetskontroller. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa en EU-övergripande uppförandekod för återförsäljare och producenter av videospel för att förhindra att våldsamma och skadliga videospel säljs till minderåriga. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att inte alla medlemsstater har bestämmelser i dagsläget för att garantera att återförsäljare begränsar försäljningen av våldsamma spel till vuxna, och uppmanar Internetkaféägare att hindra barn från att spela spel som är klassificerade för en högre ålder på deras kaféer. Parlamentet hänvisar till Eurobarometer-undersökningen ”Towards a safer use of the Internet for children in the EU – a parents’ perspective” (3), som offentliggjordes den 9 december 2008 och som visade att 3,2 procent av barn i åldrarna 6-17 år har tillgång till Internet via Internetkaféer utan tillsyn av en vuxen. Parlamentet anser att det krävs en gemensam strategi för stränga sanktioner mot återförsäljare och Internetkaféägare och uppmanar därför medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att hindra barn från att köpa och spela spel som är klassificerade för en högre ålder, till exempel genom identitetskontroller. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att införa en EU-övergripande uppförandekod för återförsäljare och producenter av videospel för att förhindra att våldsamma och skadliga videospel säljs till minderåriga.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta särskild civil- och straffrättslig lagstiftning om återförsäljning av våldsamma tv-, video- och dataspel. Särskild hänsyn bör tas till de onlinespel som främst riktar sig till barn och ungdomar och som syftar till att generera vinst. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta särskild civil- och straffrättslig lagstiftning om återförsäljning av våldsamma tv-, video- och dataspel. Särskild hänsyn bör tas till de onlinespel som främst riktar sig till barn och ungdomar och som syftar till att generera vinst.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom specifika lagstiftningsåtgärder motverka olämplig användning av onlinespel för ohederlig kommersiell verksamhet, såsom att på ohederligt sätt få minderåriga användare att göra juridiska åtaganden (t.ex. genom automatiska abonnemang eller bedrägliga uppringningsprogram som ringer upp linjer med dyra avgifter) och att skicka konkurrensbegränsande reklambudskap (t.ex. produktplacering eller andra dolda marknadsföringstekniker). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom specifika lagstiftningsåtgärder motverka olämplig användning av onlinespel för ohederlig kommersiell verksamhet, såsom att på ohederligt sätt få minderåriga användare att göra juridiska åtaganden (t.ex. genom automatiska abonnemang eller bedrägliga uppringningsprogram som ringer upp linjer med dyra avgifter) och att skicka konkurrensbegränsande reklambudskap (t.ex. produktplacering eller andra dolda marknadsföringstekniker).

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med myndigheter i andra delar av världen för att uppmuntra till att det antas internationella riktlinjer, märkningssystem och uppförandekoder för att främja globala klassificeringssystem för videospel och onlinespel. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta med myndigheter i andra delar av världen för att uppmuntra till att det antas internationella riktlinjer, märkningssystem och uppförandekoder för att främja globala klassificeringssystem för videospel och onlinespel.

| 34. | Europaparlamentet anser att industrin bör uppmanas till fortsatt utveckling och ett förbättrat självregleringssystem och att det för närvarande inte finns något behov av EU-lagstiftning på området. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att industrin bör uppmanas till fortsatt utveckling och ett förbättrat självregleringssystem och att det för närvarande inte finns något behov av EU-lagstiftning på området.

| 35. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att media stödjer föräldrarna med att ta sitt ansvar, och att tv-reklam för videospel för vuxna begränsas till tider då barn tittar mindre på tv. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att media stödjer föräldrarna med att ta sitt ansvar, och att tv-reklam för videospel för vuxna begränsas till tider då barn tittar mindre på tv.

| 36. | Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheter som ansvarar för att förbjuda videospel bör informera sina motsvarigheter i andra medlemsstater och offentliggöra förbuden via PEGI-systemet genom att skicka ett automatiskt varningsmeddelande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att de offentliga myndigheter som ansvarar för att förbjuda videospel bör informera sina motsvarigheter i andra medlemsstater och offentliggöra förbuden via PEGI-systemet genom att skicka ett automatiskt varningsmeddelande.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för Mediaprogrammet och nationella skatteundantag stödja ny utveckling i denna snabbt växande sektor av den kreativa kunskapsekonomin, särskilt genom att utbildnings-, kultur- och multimedieaspekterna av videospel främjas och genom att motsvarande utbildningsmöjligheter och studiekurser erbjuds. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för Mediaprogrammet och nationella skatteundantag stödja ny utveckling i denna snabbt växande sektor av den kreativa kunskapsekonomin, särskilt genom att utbildnings-, kultur- och multimedieaspekterna av videospel främjas och genom att motsvarande utbildningsmöjligheter och studiekurser erbjuds.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för att förebygga eventuella intressekonflikter inom ratinginstitut och att värna om dessa organisationers oberoende från intressegrupper med koppling till industrin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för att förebygga eventuella intressekonflikter inom ratinginstitut och att värna om dessa organisationers oberoende från intressegrupper med koppling till industrin.

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 65, 14.3.2002, s. 2.

(2)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 72.

(3)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_248_en.pdf

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/126 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/126

---

Torsdag 12 mars 2009Att utveckla ett gemensamt luftrum med Israel

P6_TA(2009)0127

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om att utveckla ett gemensamt luftrum med Israel (2008/2136(INI))

2010/C 87 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2007 med titeln ”Om att utveckla ett gemensamt luftrum med Israel” (KOM(2007)0691),

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2006 om fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU (1),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0090/2009), och av följande skäl:

| A. | Rättslig konvergens är en förutsättning för att omfattande luftavtal ska kunna slutas på ett framgångsrikt sätt, särskilt i förhållande till bestämmelserna om säkerhet, skydd, konkurrens, statligt stöd, miljö och arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Rättslig konvergens är en förutsättning för att omfattande luftavtal ska kunna slutas på ett framgångsrikt sätt, särskilt i förhållande till bestämmelserna om säkerhet, skydd, konkurrens, statligt stöd, miljö och arbetstagarnas rättigheter.

| B. | När kommissionen förhandlar om ett omfattande luftfartsavtal med Israel måste den utnyttja sakkunskap och information från medlemsstaterna och andra berörda parter och involvera dem före, under och efter förhandlingarna. |
| --- | --- |

B.

När kommissionen förhandlar om ett omfattande luftfartsavtal med Israel måste den utnyttja sakkunskap och information från medlemsstaterna och andra berörda parter och involvera dem före, under och efter förhandlingarna.

| C. | Israel är den viktigaste luftfartsmarknaden i Mellanöstern och har en stor tillväxtpotential. Israel innehar också en strategisk ställning som en bro mellan Europa och Mellanöstern och gentemot regioner som ligger längre bort. |
| --- | --- |

C.

Israel är den viktigaste luftfartsmarknaden i Mellanöstern och har en stor tillväxtpotential. Israel innehar också en strategisk ställning som en bro mellan Europa och Mellanöstern och gentemot regioner som ligger längre bort.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att man förbundit sig att föra förhandlingar med Israel om ett omfattande luftfartsavtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att man förbundit sig att föra förhandlingar med Israel om ett omfattande luftfartsavtal.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av ett avtal för att utarbeta villkor för ett utvidgat gemensamt luftrum. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar vikten av ett avtal för att utarbeta villkor för ett utvidgat gemensamt luftrum.

| 3. | Europaparlamentet betonar att avtalet inte får begränsa det marknadstillträde som redan nåtts i befintliga bilaterala avtal. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att avtalet inte får begränsa det marknadstillträde som redan nåtts i befintliga bilaterala avtal.

| 4. | Europaparlamentet betonar att avtalet bör vara välavvägt vad gäller marknadstillträde. Dessutom måste marknadsöppningen ske stegvis, vara ömsesidig och hållbar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att avtalet bör vara välavvägt vad gäller marknadstillträde. Dessutom måste marknadsöppningen ske stegvis, vara ömsesidig och hållbar.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en öppning av marknaderna alltid måste respektera rättslig konvergens vad gäller säkerhet, skydd, miljöfrågor, statligt stöd och konkurrens. Arbetstagarnas rättigheter och graden av avreglering måste vara kopplad till den nivå där lika villkor uppnås på dessa områden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en öppning av marknaderna alltid måste respektera rättslig konvergens vad gäller säkerhet, skydd, miljöfrågor, statligt stöd och konkurrens. Arbetstagarnas rättigheter och graden av avreglering måste vara kopplad till den nivå där lika villkor uppnås på dessa områden.

| 6. | Europaparlamentet erkänner att vad gäller långa och medellånga sträckor är luftfarten det snabbaste sättet att koppla samman länder, platser och människor och kommer även i fortsättningen att vara det attraktivaste transportsättet vad gäller hastighet och kostnad. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erkänner att vad gäller långa och medellånga sträckor är luftfarten det snabbaste sättet att koppla samman länder, platser och människor och kommer även i fortsättningen att vara det attraktivaste transportsättet vad gäller hastighet och kostnad.

| 7. | Europaparlamentet erkänner att luftfartssektorn bidrar på ett avgörande sätt till att skapa sysselsättning, både direkt och indirekt, och särskilt till att koppla samman platser i världen där det för tillfället inte finns några andra konkurrenskraftiga transportslag. Parlamentet uppmuntrar dock till att man använder och utvecklar intermodalitet och andra transportslag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner att luftfartssektorn bidrar på ett avgörande sätt till att skapa sysselsättning, både direkt och indirekt, och särskilt till att koppla samman platser i världen där det för tillfället inte finns några andra konkurrenskraftiga transportslag. Parlamentet uppmuntrar dock till att man använder och utvecklar intermodalitet och andra transportslag.

| 8. | Europaparlamentet erkänner att luftfartsektorn har vissa negativa miljöeffekter, särskilt som en ljudkälla och en bidragande faktor till förorenande utsläpp. Parlamentet anser därför att det är viktigt att avtalet ger EU en möjlighet att vidta åtgärder vad gäller miljön för att minska luftfartens konsekvenser för vattnet, luftkvaliteten och bullernivåerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner att luftfartsektorn har vissa negativa miljöeffekter, särskilt som en ljudkälla och en bidragande faktor till förorenande utsläpp. Parlamentet anser därför att det är viktigt att avtalet ger EU en möjlighet att vidta åtgärder vad gäller miljön för att minska luftfartens konsekvenser för vattnet, luftkvaliteten och bullernivåerna.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det i avtalet bör ingå strängare bestämmelser för flygsäkerheten och luftfartsskyddet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det i avtalet bör ingå strängare bestämmelser för flygsäkerheten och luftfartsskyddet.

| 10. | Europaparlamentet understryker att förhandlingar bör föras i nära samarbete med medlemsstaterna, som har den sakkunskap och erfarenhet som behövs för att bistå i förhandlingar i dessa frågor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att förhandlingar bör föras i nära samarbete med medlemsstaterna, som har den sakkunskap och erfarenhet som behövs för att bistå i förhandlingar i dessa frågor.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet och andra viktiga aktörer informeras och rådfrågas till fullo under förhandlingarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att parlamentet och andra viktiga aktörer informeras och rådfrågas till fullo under förhandlingarna.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 84.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/127 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/127

---

Torsdag 12 mars 2009Försämringen av den humanitära situationen i Sri Lanka

P6_TA(2009)0129

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om försämringen av den humanitära situationen i Sri Lanka

2010/C 87 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 91 och artikel 90.4 i arbetsordningen.

| A. | Cirka 170 000 civila befinner sig i en nödsituation då de är fast i stridsområdet mellan Sri Lankas armé och de tamilska tigrarna (LTTE) och saknar tillgång till de mest grundläggande förnödenheter. |
| --- | --- |

A.

Cirka 170 000 civila befinner sig i en nödsituation då de är fast i stridsområdet mellan Sri Lankas armé och de tamilska tigrarna (LTTE) och saknar tillgång till de mest grundläggande förnödenheter.

| B. | FN-organ har dokumenterat mer än 2 300 döda civilpersoner och minst 6 500 skadade sedan slutet av januari 2009. |
| --- | --- |

B.

FN-organ har dokumenterat mer än 2 300 döda civilpersoner och minst 6 500 skadade sedan slutet av januari 2009.

| 1. | Europaparlamentet kräver en omedelbar vapenvila mellan Sri Lankas armé och LTTE så att den civila befolkningen kan lämna stridsområdet. Parlamentet fördömer alla våldshandlingar och hotelser, som förhindrar civila från att lämna konfliktområdet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver en omedelbar vapenvila mellan Sri Lankas armé och LTTE så att den civila befolkningen kan lämna stridsområdet. Parlamentet fördömer alla våldshandlingar och hotelser, som förhindrar civila från att lämna konfliktområdet.

| 2. | Europaparlamentet fördömer attackerna mot civila som International Crisis Group dokumenterat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer attackerna mot civila som International Crisis Group dokumenterat.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de bägge sidorna att respektera internationell humanitär rätt och att skydda och bistå den civila befolkningen både i stridsområdet och i det säkra området. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de bägge sidorna att respektera internationell humanitär rätt och att skydda och bistå den civila befolkningen både i stridsområdet och i det säkra området.

| 4. | Europaparlamentet är oroat över rapporterna om att de flyktingläger som regeringen i Sri Lanka upprättat är i hög grad överfyllda samt att förhållandena i dem är dåliga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är oroat över rapporterna om att de flyktingläger som regeringen i Sri Lanka upprättat är i hög grad överfyllda samt att förhållandena i dem är dåliga.

| 5. | Europaparlamentet kräver att internationella och nationella humanitära organisationer samt journalister beviljas fullständigt och obehindrat tillträde till stridsområdet och till flyktinglägren. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att internationella och nationella humanitära organisationer samt journalister beviljas fullständigt och obehindrat tillträde till stridsområdet och till flyktinglägren.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Sri Lankas regering att samarbeta med länder och hjälporganisationer som vill och kan evakuera de civila. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Sri Lankas regering att samarbeta med länder och hjälporganisationer som vill och kan evakuera de civila.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Sri Lankas regering, FN:s generalsekreterare och, för information, till kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Sri Lankas regering, FN:s generalsekreterare och, för information, till kommissionen.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/128

---

Torsdag 12 mars 2009Problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrument

P6_TA(2009)0130

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om problemet med försämrad jordbruksmark i EU och särskilt i Sydeuropa: lösningar genom EU:s jordbrukspolitiska instrument (2008/2219(INI))

2010/C 87 E/24

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av FN:s konventioner för bekämpning av ökenspridning i de länder som gravt drabbades av torka och/eller ökenspridning, särskilt i Afrika, från 1994, och om biologisk mångfald från 1992,

med beaktande av sin ståndpunkt från första behandlingen den 14 november 2007 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd (1),

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (2),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0086/2009), och av följande skäl:

| A. | Kännetecknande för jordbruksverksamhet som ekonomisk sektor betraktad är att den är i hög grad beroende av naturprocesser och samtidigt själv rymmer stora möjligheter att påverka naturen. |
| --- | --- |

A.

Kännetecknande för jordbruksverksamhet som ekonomisk sektor betraktad är att den är i hög grad beroende av naturprocesser och samtidigt själv rymmer stora möjligheter att påverka naturen.

| B. | Jordbruket är det bästa sättet att undvika en försämring av markkvaliteten, och detta kräver en lämplig strategi som främjar upprätthållandet av denna verksamhet. |
| --- | --- |

B.

Jordbruket är det bästa sättet att undvika en försämring av markkvaliteten, och detta kräver en lämplig strategi som främjar upprätthållandet av denna verksamhet.

| C. | EU:s jordbruksbefolkning fyller en mycket viktig funktion i bekämpningen av ökenspridningen och EU-producenterna spelar en central roll för att bevara växttäcket i de regioner som drabbas av ihållande torka. Permanenta grödor, vallodlingar och skogsodlingar är likaså mycket viktiga för vattenupptaget. |
| --- | --- |

C.

EU:s jordbruksbefolkning fyller en mycket viktig funktion i bekämpningen av ökenspridningen och EU-producenterna spelar en central roll för att bevara växttäcket i de regioner som drabbas av ihållande torka. Permanenta grödor, vallodlingar och skogsodlingar är likaså mycket viktiga för vattenupptaget.

| D. | Särskilt i Sydeuropa, men även i andra regioner i medlemsstaterna, står jordbruksmarkerna i centrum för den pågående miljöutarmning som uppstått ur det skadliga samspelet mellan mänsklig verksamhet och klimathändelser. |
| --- | --- |

D.

Särskilt i Sydeuropa, men även i andra regioner i medlemsstaterna, står jordbruksmarkerna i centrum för den pågående miljöutarmning som uppstått ur det skadliga samspelet mellan mänsklig verksamhet och klimathändelser.

| E. | En alltför intensiv odling kan bidra till en utarmning av jordarna och göra dem obördiga. |
| --- | --- |

E.

En alltför intensiv odling kan bidra till en utarmning av jordarna och göra dem obördiga.

| F. | Ökenspridningen anses i dag vara ett av de största hoten som bidrar till jordförsämringen i Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

F.

Ökenspridningen anses i dag vara ett av de största hoten som bidrar till jordförsämringen i Medelhavsländerna.

| G. | Marken utgör grunden för produktion av livsmedel, foder, textilier och bränslen, och den spelar en viktig roll för avskiljning av koldioxid. Marken riskerar dock i dag – mer än någonsin tidigare – att skadas på ett irreversibelt sätt på grund av vinderosion och laminär erosion, föroreningar, försaltning, hårdgörning samt förlust av organiska ämnen och av markens biologiska mångfald. |
| --- | --- |

G.

Marken utgör grunden för produktion av livsmedel, foder, textilier och bränslen, och den spelar en viktig roll för avskiljning av koldioxid. Marken riskerar dock i dag – mer än någonsin tidigare – att skadas på ett irreversibelt sätt på grund av vinderosion och laminär erosion, föroreningar, försaltning, hårdgörning samt förlust av organiska ämnen och av markens biologiska mångfald.

| H. | Skadliga effekter har redan konstaterats i form av hydrogeologisk obalans, intrång av havsvatten i kustnära grundvatten, saltanrikning av marker, förlust av jordbruksmark, försämrad biologisk mångfald samt ökad utsatthet för bränder och växt- och djursjukdomar. |
| --- | --- |

H.

Skadliga effekter har redan konstaterats i form av hydrogeologisk obalans, intrång av havsvatten i kustnära grundvatten, saltanrikning av marker, förlust av jordbruksmark, försämrad biologisk mångfald samt ökad utsatthet för bränder och växt- och djursjukdomar.

| I. | Dessa förändringar i växelspelet mellan den naturliga och den av människan skapade miljön har viktiga följder för jordbruket och djurhushållningen, för jordbruksmarkernas bärkraftighet och för utbudet av jordbruksprodukter, med uppenbara konsekvenser för livsmedelssäkerheten, samt för den sociala, kulturella och ekonomiska dimensionen för de berörda områdena eftersom jord överges. Detta har även hydrogeologiska återverkningar. |
| --- | --- |

I.

Dessa förändringar i växelspelet mellan den naturliga och den av människan skapade miljön har viktiga följder för jordbruket och djurhushållningen, för jordbruksmarkernas bärkraftighet och för utbudet av jordbruksprodukter, med uppenbara konsekvenser för livsmedelssäkerheten, samt för den sociala, kulturella och ekonomiska dimensionen för de berörda områdena eftersom jord överges. Detta har även hydrogeologiska återverkningar.

| J. | Eftersom bevattning även bidrar till att upprätthålla markfuktigheten och fylla på grundvattenlagren, måste dessa faktorer beaktas vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

J.

Eftersom bevattning även bidrar till att upprätthålla markfuktigheten och fylla på grundvattenlagren, måste dessa faktorer beaktas vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| K. | Vattenbristen leder till ökade priser på jordbruksråvaror. En trygg försörjning av livsmedel till befolkningen måste därför garanteras. |
| --- | --- |

K.

Vattenbristen leder till ökade priser på jordbruksråvaror. En trygg försörjning av livsmedel till befolkningen måste därför garanteras.

| L. | Genom riktade åtgärder inom ramen för förvaltningen av jord- och skogsbrukssystem finns det möjlighet att påverka den allmänna kolbalansen och därmed bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

L.

Genom riktade åtgärder inom ramen för förvaltningen av jord- och skogsbrukssystem finns det möjlighet att påverka den allmänna kolbalansen och därmed bidra till att minska utsläppen av växthusgaser.

| M. | Förenta nationernas ovannämnda konvention om bekämpning av ökenspridning har som mål att bekämpa förstörelse av åkermark och torka. Parlamentet stöder denna konvention. |
| --- | --- |

M.

Förenta nationernas ovannämnda konvention om bekämpning av ökenspridning har som mål att bekämpa förstörelse av åkermark och torka. Parlamentet stöder denna konvention.

| N. | Ramdirektivet om vatten (direktiv 2000/60/EG (3)) är ett grundläggande instrument som drar upp en rättslig ram för markskyddet, främjar det interregionala samarbetet och ett hållbart utnyttjande av de tillgängliga vattenresurserna och samtidigt bidrar till att minska konsekvenserna av översvämningar och torka. |
| --- | --- |

N.

Ramdirektivet om vatten (direktiv 2000/60/EG (3)) är ett grundläggande instrument som drar upp en rättslig ram för markskyddet, främjar det interregionala samarbetet och ett hållbart utnyttjande av de tillgängliga vattenresurserna och samtidigt bidrar till att minska konsekvenserna av översvämningar och torka.

| O. | För att undvika att tvingas söka nödlösningar som i sig kan medföra en kedjereaktion av ytterligare skadeverkningar krävs ett integrerat och tvärvetenskapligt förhållningssätt. |
| --- | --- |

O.

För att undvika att tvingas söka nödlösningar som i sig kan medföra en kedjereaktion av ytterligare skadeverkningar krävs ett integrerat och tvärvetenskapligt förhållningssätt.

| P. | Det finns anledning att övervaka situationen både vad gäller den fortsatta utvecklingen av identifierade riskområden och uppkomsten av nya, med hjälp av särskilda tillämpningar av satellitövervakningssystem och kartografiska modeller över rådande geologiska, biologiska och kemiska markförhållanden. |
| --- | --- |

P.

Det finns anledning att övervaka situationen både vad gäller den fortsatta utvecklingen av identifierade riskområden och uppkomsten av nya, med hjälp av särskilda tillämpningar av satellitövervakningssystem och kartografiska modeller över rådande geologiska, biologiska och kemiska markförhållanden.

| Q. | Rapporter om extrema klimatförhållanden blir allt vanligare, med skarpa växlingar mellan perioder av torka och kraftiga regn vilka påskyndar den pågående utarmningen av jordskorpan, särskilt i de områden i såväl norra som södra Europa där jordmånen är särskilt ömtålig. |
| --- | --- |

Q.

Rapporter om extrema klimatförhållanden blir allt vanligare, med skarpa växlingar mellan perioder av torka och kraftiga regn vilka påskyndar den pågående utarmningen av jordskorpan, särskilt i de områden i såväl norra som södra Europa där jordmånen är särskilt ömtålig.

| R. | Såväl efterfrågan som priset på livsmedel har ökat runtom i världen. |
| --- | --- |

R.

Såväl efterfrågan som priset på livsmedel har ökat runtom i världen.

| 1. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att man till riktlinjerna och förvaltningsmetoderna för den gemensamma jordbrukspolitiken fogar principer och instrument för att skydda klimatet i allmänhet och begränsa ytterligare skador av jordmånen i synnerhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att man till riktlinjerna och förvaltningsmetoderna för den gemensamma jordbrukspolitiken fogar principer och instrument för att skydda klimatet i allmänhet och begränsa ytterligare skador av jordmånen i synnerhet.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att gemenskapens finansiering av insatser för att anpassa jordbrukssektorn till klimatförändringarna bör ha en territoriell inriktning där man tar hänsyn till graden av sårbarhet i olika områden i EU. Parlamentet påminner om att jordbruksmarkerna i södra Europa, enligt tillförlitliga bedömningar som gjorts både på internationell nivå och på EU-nivå, är mer sårbara för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att gemenskapens finansiering av insatser för att anpassa jordbrukssektorn till klimatförändringarna bör ha en territoriell inriktning där man tar hänsyn till graden av sårbarhet i olika områden i EU. Parlamentet påminner om att jordbruksmarkerna i södra Europa, enligt tillförlitliga bedömningar som gjorts både på internationell nivå och på EU-nivå, är mer sårbara för klimatförändringarna.

| 3. | Europaparlamentet beklagar stats- och regeringschefernas kortsiktighet när de beslutade att sänka budgetanslagen för landsbygdsutvecklingen. Parlamentet konstaterar att de medel som förutses för andra pelaren är alltför begränsade för att man ska kunna bemöta de nya utmaningarna i samband med klimatförändringen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar stats- och regeringschefernas kortsiktighet när de beslutade att sänka budgetanslagen för landsbygdsutvecklingen. Parlamentet konstaterar att de medel som förutses för andra pelaren är alltför begränsade för att man ska kunna bemöta de nya utmaningarna i samband med klimatförändringen.

| 4. | Europaparlamentet anser att de nuvarande problemen, inbegripet livsmedels- och vattenbrist, stigande temperaturer, ökad avdunstning och risk för markförstörelse, kräver en ny, integrerad och vetenskaplig jordbrukspolitik som är anpassad till Medelhavsområdets klimatförhållanden. Parlamentet anser att denna politik, med hjälp av europeiska och nationella institutioner, bör spegla forskningen kring och utvecklingen av grödor som lokalt anpassats till de nya miljörelaterade utmaningarna på områden såsom vattenbesparing, samtidigt som jordbrukarna bör erbjudas en tillräcklig inkomst som garanterar dem en europeisk levnadsstandard. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de nuvarande problemen, inbegripet livsmedels- och vattenbrist, stigande temperaturer, ökad avdunstning och risk för markförstörelse, kräver en ny, integrerad och vetenskaplig jordbrukspolitik som är anpassad till Medelhavsområdets klimatförhållanden. Parlamentet anser att denna politik, med hjälp av europeiska och nationella institutioner, bör spegla forskningen kring och utvecklingen av grödor som lokalt anpassats till de nya miljörelaterade utmaningarna på områden såsom vattenbesparing, samtidigt som jordbrukarna bör erbjudas en tillräcklig inkomst som garanterar dem en europeisk levnadsstandard.

| 5. | Europaparlamentet anser att de principer som ligger till grund för den gemensamma jordbrukspolitikens målsättning att säkra goda jordbruks- och miljöförhållanden bör, som led i strategin för att skydda jordmånen, i högre grad främja åtgärder för att kontrollera och göra befintliga dräneringssystem mer funktionsdugliga och ekologiskt hållbara, genom att utarbeta ekologiskt hållbara, områdesanpassade vattenförvaltningsplaner och rådgöra med jordbrukare i områden som hotas av torka om hur man på ett framgångsrikt sätt bedriver områdesanpassad, vatteneffektiv odling. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att de principer som ligger till grund för den gemensamma jordbrukspolitikens målsättning att säkra goda jordbruks- och miljöförhållanden bör, som led i strategin för att skydda jordmånen, i högre grad främja åtgärder för att kontrollera och göra befintliga dräneringssystem mer funktionsdugliga och ekologiskt hållbara, genom att utarbeta ekologiskt hållbara, områdesanpassade vattenförvaltningsplaner och rådgöra med jordbrukare i områden som hotas av torka om hur man på ett framgångsrikt sätt bedriver områdesanpassad, vatteneffektiv odling.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU bör öka stödet till förbättringar av förvaltningen av vattenresurserna i jordbruksområden genom att stimulera åtgärder för att införa effektivare bevattningssystem som är anpassade till de olika grödorna, främja forskning på detta område och se till att de biotekniska framstegen utnyttjas i större utsträckning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU bör öka stödet till förbättringar av förvaltningen av vattenresurserna i jordbruksområden genom att stimulera åtgärder för att införa effektivare bevattningssystem som är anpassade till de olika grödorna, främja forskning på detta område och se till att de biotekniska framstegen utnyttjas i större utsträckning.

| 7. | Europaparlamentet anser att det genom kooperativ måste byggas och underhållas mikrobevattningsbassänger (dammar i kuperad terräng) som även kan utnyttjas för att bekämpa bränder. För att hålla nere bygg- och installationskostnaderna bör dessa i första hand placeras i områden som ligger ovanför de områden som ska bevattnas med hjälp av naturlig tillrinning, och man bör även återvinna avloppsvatten från tätbebyggelse genom biologisk vattenrening och sedimentering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det genom kooperativ måste byggas och underhållas mikrobevattningsbassänger (dammar i kuperad terräng) som även kan utnyttjas för att bekämpa bränder. För att hålla nere bygg- och installationskostnaderna bör dessa i första hand placeras i områden som ligger ovanför de områden som ska bevattnas med hjälp av naturlig tillrinning, och man bör även återvinna avloppsvatten från tätbebyggelse genom biologisk vattenrening och sedimentering.

| 8. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av terrasserade odlingar för att bekämpa jorderosionen och för att öka markens förmåga att magasinera vatten samt anser det lämpligt att åtgärder vidtas för att vidmakthålla, återställa och bygga sådana terrasserade odlingar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av terrasserade odlingar för att bekämpa jorderosionen och för att öka markens förmåga att magasinera vatten samt anser det lämpligt att åtgärder vidtas för att vidmakthålla, återställa och bygga sådana terrasserade odlingar.

| 9. | Europaparlamentet anser att förvaltningssystemen för jord- och skogsbruk bör omfatta program för återplantering av skog på marginell och/eller förorenad jordbruksmark, inte minst med tanke på att buskarnas rotsystem ser till att binda det övre, lösare jordlagret till den fastare stengrunden som fungerar som ett reningsfilter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att förvaltningssystemen för jord- och skogsbruk bör omfatta program för återplantering av skog på marginell och/eller förorenad jordbruksmark, inte minst med tanke på att buskarnas rotsystem ser till att binda det övre, lösare jordlagret till den fastare stengrunden som fungerar som ett reningsfilter.

| 10. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en gemenskapspolitik på skogsområdet, vars främsta mål ska vara att bekämpa klimatförändringar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder inrättandet av en gemenskapspolitik på skogsområdet, vars främsta mål ska vara att bekämpa klimatförändringar.

| 11. | Europaparlamentet anser att det dessutom är nödvändigt att främja jordbruksmetoder som bevarar växttäcket i syfte att undvika saltanrikning av flodbäddarna till följd av jorderosionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det dessutom är nödvändigt att främja jordbruksmetoder som bevarar växttäcket i syfte att undvika saltanrikning av flodbäddarna till följd av jorderosionen.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att många av de buskarter som förekommer i Medelhavsområdet är förhållandevis brandtåliga med mycket god återväxtförmåga och att de därför bör utnyttjas. Deras rotsystem är dessutom väl lämpade för att hindra jorderosion. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att många av de buskarter som förekommer i Medelhavsområdet är förhållandevis brandtåliga med mycket god återväxtförmåga och att de därför bör utnyttjas. Deras rotsystem är dessutom väl lämpade för att hindra jorderosion.

| 13. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att man bör främja odling av sorter som kräver mindre vatten och att man i förekommande fall skulle kunna ersätta vårsådda grödor med höstsådda grödor eftersom dessa, förutom att de kräver mindre bevattning, på ett effektivt sätt skyddar jordarna genom att de är täckta med växtlighet under vinterperioden, som är en kritisk tid när det gäller jorderosion. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att man bör främja odling av sorter som kräver mindre vatten och att man i förekommande fall skulle kunna ersätta vårsådda grödor med höstsådda grödor eftersom dessa, förutom att de kräver mindre bevattning, på ett effektivt sätt skyddar jordarna genom att de är täckta med växtlighet under vinterperioden, som är en kritisk tid när det gäller jorderosion.

| 14. | Europaparlamentet anser att plantskolor skulle kunna odla fram lantsorter som är bättre anpassade till de lokala betingelserna och att detta bör uppmuntras genom specifika åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att plantskolor skulle kunna odla fram lantsorter som är bättre anpassade till de lokala betingelserna och att detta bör uppmuntras genom specifika åtgärder.

| 15. | Europaparlamentet begär att man främjar bevarandet och planteringen av häckar, i synnerhet i sådana områden där dessa gått förlorade under de senaste åren. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att man främjar bevarandet och planteringen av häckar, i synnerhet i sådana områden där dessa gått förlorade under de senaste åren.

| 16. | Europaparlamentet noterar den viktiga roll som växtgenetiska resurser spelar för jordbrukets anpassning till förändrade klimatvillkor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram program för att med hjälp av jordbrukare, trädgårdsmästare och små och medelstora växtförädlingsföretag främja bevarandet och vidareutvecklingen av växtgenetiska resurser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar den viktiga roll som växtgenetiska resurser spelar för jordbrukets anpassning till förändrade klimatvillkor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram program för att med hjälp av jordbrukare, trädgårdsmästare och små och medelstora växtförädlingsföretag främja bevarandet och vidareutvecklingen av växtgenetiska resurser.

| 17. | Europaparlamentet påminner om vikten av träda för att jordbruksmarken ska återhämta sig och vattnet hållas kvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och berörda medlemsstater att främja sådana jordbrukssystem som anpassats till jordmånen i Medelhavsområdets ekosystem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om vikten av träda för att jordbruksmarken ska återhämta sig och vattnet hållas kvar. Parlamentet uppmanar kommissionen och berörda medlemsstater att främja sådana jordbrukssystem som anpassats till jordmånen i Medelhavsområdets ekosystem.

| 18. | Europaparlamentet anser att bland kriterierna för att bevara jordens organiska innehåll bör de principer som ligger till grund för den gemensamma jordbrukspolitikens målsättning att säkra goda jordbruks- och miljöförhållanden främja system för att ta upp och transportera kol genom att i mesta möjliga mån utnyttja tekniker för att bedriva jordbruk i torra områden utan konstbevattning (minsta möjliga bearbetning av markskiktet, växelbruk, lantsorter anpassade till lokala betingelser, kontroll av avdunstning, styrd gödsling, integrerad bekämpning osv.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att bland kriterierna för att bevara jordens organiska innehåll bör de principer som ligger till grund för den gemensamma jordbrukspolitikens målsättning att säkra goda jordbruks- och miljöförhållanden främja system för att ta upp och transportera kol genom att i mesta möjliga mån utnyttja tekniker för att bedriva jordbruk i torra områden utan konstbevattning (minsta möjliga bearbetning av markskiktet, växelbruk, lantsorter anpassade till lokala betingelser, kontroll av avdunstning, styrd gödsling, integrerad bekämpning osv.).

| 19. | Europaparlamentet uppmanar behöriga myndigheter på lokal nivå att fastställa förvaltningsmetoder och tekniker för utnyttjande av bevattningsresurser utifrån ändrade behov och miljövillkor, att anpassa utnyttjandet av befintliga vattenresurser till deras beskaffenhet och att se till att förvaltningsorganen för bevattningssystem agerar för att säkra att dessa vattenresurser utnyttjas på bästa möjliga sätt, inte minst med tanke på behovet att minska de förluster som uppkommer i distributionssystemen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar behöriga myndigheter på lokal nivå att fastställa förvaltningsmetoder och tekniker för utnyttjande av bevattningsresurser utifrån ändrade behov och miljövillkor, att anpassa utnyttjandet av befintliga vattenresurser till deras beskaffenhet och att se till att förvaltningsorganen för bevattningssystem agerar för att säkra att dessa vattenresurser utnyttjas på bästa möjliga sätt, inte minst med tanke på behovet att minska de förluster som uppkommer i distributionssystemen.

| 20. | Europaparlamentet förespråkar inrättandet av ett gemenskapsobservatorium för torka inrättas som en särskild enhet vid Europeiska miljöbyrån i Köpenhamn och att åtgärder vidtas för att förstärka EU:s kapacitet för samordnade insatser vid skogsbränder, eftersom båda dessa företeelser avsevärt bidrar till ökenspridningen och försämringen av jordbruksmarkerna, särskilt i Medelhavsregionerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förespråkar inrättandet av ett gemenskapsobservatorium för torka inrättas som en särskild enhet vid Europeiska miljöbyrån i Köpenhamn och att åtgärder vidtas för att förstärka EU:s kapacitet för samordnade insatser vid skogsbränder, eftersom båda dessa företeelser avsevärt bidrar till ökenspridningen och försämringen av jordbruksmarkerna, särskilt i Medelhavsregionerna.

| 21. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att effektivisera den information som medlemsstaterna förmedlar samt samordningen mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att effektivisera den information som medlemsstaterna förmedlar samt samordningen mellan medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att man utvecklar ett system för tidig varning och kontinuerlig övervakning av markens tillstånd för att vid rätt tillfälle kunna vidta åtgärder för att motarbeta erosion, förlust av organiska ämnen som medför utsläpp av växthusgaser samt förlust av åkermark och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar att man utvecklar ett system för tidig varning och kontinuerlig övervakning av markens tillstånd för att vid rätt tillfälle kunna vidta åtgärder för att motarbeta erosion, förlust av organiska ämnen som medför utsläpp av växthusgaser samt förlust av åkermark och biologisk mångfald.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att den, i det förslag om en ny definition av bergsområden, öområden och andra områden med naturbetingade svårigheter som den avser att lägga fram 2009, bland bedömningskriterierna prioriterar risken för jordförsämring och ökenspridning i de områden som ska övervakas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att den, i det förslag om en ny definition av bergsområden, öområden och andra områden med naturbetingade svårigheter som den avser att lägga fram 2009, bland bedömningskriterierna prioriterar risken för jordförsämring och ökenspridning i de områden som ska övervakas.

| 24. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att utöka forskning, utveckling och innovation genom att fästa särskild uppmärksamhet vid de regioner som i störst utsträckning berörs av vattenbrist och torka, varvid hänsyn ska tas till biotekniska framsteg. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att utöka forskning, utveckling och innovation genom att fästa särskild uppmärksamhet vid de regioner som i störst utsträckning berörs av vattenbrist och torka, varvid hänsyn ska tas till biotekniska framsteg.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen vidare att den inför den planerade halvtidsöversynen år 2009 av det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration uppmärksammar möjligheten att införa ytterligare åtgärder för att uppmuntra fler medlemsstater att inleda forsknings- och utvecklingsprogram, i syfte att öka kunskapsnivån och därmed åstadkomma en mer hållbar markanvändning och ett mer hållbart utnyttjande av områden som är utsatta för jordförsämring. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen vidare att den inför den planerade halvtidsöversynen år 2009 av det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration uppmärksammar möjligheten att införa ytterligare åtgärder för att uppmuntra fler medlemsstater att inleda forsknings- och utvecklingsprogram, i syfte att öka kunskapsnivån och därmed åstadkomma en mer hållbar markanvändning och ett mer hållbart utnyttjande av områden som är utsatta för jordförsämring.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att pröva om det är nödvändigt att skapa ett ramverk för att bekämpa klimatförändringarnas orsaker och effekter, särskilt markförstörelsen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att pröva om det är nödvändigt att skapa ett ramverk för att bekämpa klimatförändringarnas orsaker och effekter, särskilt markförstörelsen.

| 27. | Europaparlamentet anser att lämpliga program för utbildning och fortbildning bör riktas till såväl personer verksamma inom sektorn som till allmänheten, i det dubbla syftet att finna lösningar på specifika problem och att fostra ett kollektivt ansvarstagande bland dem som utnyttjar naturresurserna inom ett givet territorium. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att lämpliga program för utbildning och fortbildning bör riktas till såväl personer verksamma inom sektorn som till allmänheten, i det dubbla syftet att finna lösningar på specifika problem och att fostra ett kollektivt ansvarstagande bland dem som utnyttjar naturresurserna inom ett givet territorium.

| 28. | Europaparlamentet önskar att unionen ska inleda informations- och utbildningsinsatser för i första hand unga jordbrukare för att främja införandet av jordbruksteknik som bidrar till att skydda jordmånen, i synnerhet när det gäller följderna av klimatförändringen och jordbruksproduktionens roll i klimatfrågan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet önskar att unionen ska inleda informations- och utbildningsinsatser för i första hand unga jordbrukare för att främja införandet av jordbruksteknik som bidrar till att skydda jordmånen, i synnerhet när det gäller följderna av klimatförändringen och jordbruksproduktionens roll i klimatfrågan.

| 29. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 5 juni 2008 om framtiden för unga jordbrukare inom ramen för den pågående reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4) enligt vilken finansieringen av projekt som kan hjälpa unga människor att etablera sig som jordbrukare ska prioriteras. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 5 juni 2008 om framtiden för unga jordbrukare inom ramen för den pågående reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4) enligt vilken finansieringen av projekt som kan hjälpa unga människor att etablera sig som jordbrukare ska prioriteras.

| 30. | Europaparlamentet anser att unionen måste stärka och förbättra sin självständighet och förmåga till självförsörjning på foder- och livsmedelsområdet, inte minst genom att förbättra markskyddet och skyddet av jordmånens produktiva egenskaper, framför allt genom att främja hållbar användning av vall och betesmarker för djurhållning (genom program för kött från betande djur, naturskyddsinriktat betande osv.) så att beroendet av foderimport minskar. För att jordbrukspolitiken ska kunna bidra till tryggad livsmedelsförsörjning och hållbarhet världen över anser parlamentet att målet för denna politik måste vara att EU:s jordbruk ska präglas av ett balanserat förhållande mellan växtproduktion, djurhållning och energiproduktion. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att unionen måste stärka och förbättra sin självständighet och förmåga till självförsörjning på foder- och livsmedelsområdet, inte minst genom att förbättra markskyddet och skyddet av jordmånens produktiva egenskaper, framför allt genom att främja hållbar användning av vall och betesmarker för djurhållning (genom program för kött från betande djur, naturskyddsinriktat betande osv.) så att beroendet av foderimport minskar. För att jordbrukspolitiken ska kunna bidra till tryggad livsmedelsförsörjning och hållbarhet världen över anser parlamentet att målet för denna politik måste vara att EU:s jordbruk ska präglas av ett balanserat förhållande mellan växtproduktion, djurhållning och energiproduktion.

| 31. | Europaparlamentet begär att man inom ramen för en global koldioxidmarknad främjar bevarandet av skogarna och skogarnas återhämtning samt beskogning med olika arter, huvudsakligen i de medlemsstater som förlorat sitt naturliga skogsarv. Parlamentet betonar nödvändigheten av att inom Europeiska unionen förvalta skogarna på ett integrerat och hållbart sätt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet begär att man inom ramen för en global koldioxidmarknad främjar bevarandet av skogarna och skogarnas återhämtning samt beskogning med olika arter, huvudsakligen i de medlemsstater som förlorat sitt naturliga skogsarv. Parlamentet betonar nödvändigheten av att inom Europeiska unionen förvalta skogarna på ett integrerat och hållbart sätt.

| 32. | Parlamentet understryker vikten av skogarnas roll i vattencykeln och av en balanserad blandning av skog, ängsmark och åkermark för en hållbar vattenförvaltning. Parlamentet lyfter särskilt fram den viktiga roll som åkermark med ett högt organiskt innehåll samt anpassat växelbruk spelar. Parlamentet varnar för att den ökande markanvändningen är ett hot mot jordbruket, livsmedelssäkerheten och en hållbar vattenförvaltning. |
| --- | --- |

32.

Parlamentet understryker vikten av skogarnas roll i vattencykeln och av en balanserad blandning av skog, ängsmark och åkermark för en hållbar vattenförvaltning. Parlamentet lyfter särskilt fram den viktiga roll som åkermark med ett högt organiskt innehåll samt anpassat växelbruk spelar. Parlamentet varnar för att den ökande markanvändningen är ett hot mot jordbruket, livsmedelssäkerheten och en hållbar vattenförvaltning.

| 33. | Med hänsyn till jordbruksverksamhet inriktad på vallodling och skötsel av permanent betesmark och skogsarealer kräver Europaparlamentet att gröna certifikat ska kunna utfärdas för produktion av allmänna nyttigheter (lagring av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, markskydd). |
| --- | --- |

33.

Med hänsyn till jordbruksverksamhet inriktad på vallodling och skötsel av permanent betesmark och skogsarealer kräver Europaparlamentet att gröna certifikat ska kunna utfärdas för produktion av allmänna nyttigheter (lagring av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, markskydd).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sig av andra pelaren inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att premiera jordbruksverksamhet inriktad på vallodling och skötsel av permanent betesmark och skogsarealer, och på så sätt bidra till produktion av allmänna nyttigheter (lagring av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, markskydd). Parlamentet uppmanar kommissionen att behandla bevarandet av vall och betesmarker som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sig av andra pelaren inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att premiera jordbruksverksamhet inriktad på vallodling och skötsel av permanent betesmark och skogsarealer, och på så sätt bidra till produktion av allmänna nyttigheter (lagring av koldioxid, bevarande av biologisk mångfald, markskydd). Parlamentet uppmanar kommissionen att behandla bevarandet av vall och betesmarker som en prioriterad fråga.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka strategier för återställande av förstörd mark på grundval av stödåtgärder för att begränsa markförstörelse. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att undersöka strategier för återställande av förstörd mark på grundval av stödåtgärder för att begränsa markförstörelse.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 281.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0473.

(3)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0258.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/133 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/133

---

Torsdag 12 mars 2009Anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för Europabolag

P6_TA(2009)0131

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för Europabolag och andra åtföljande åtgärder

2010/C 87 E/25

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008 med titeln ”Tänk småskaligt först - En ”Small Business Act” för Europa” (KOM(2008)0394) och kommissionens arbetsprogram 2008 och 2009,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) kommer att underlätta affärsverksamhet för små och medelstora företag på den inre marknaden men den kommer också att vara tillgänglig för större företag. |
| --- | --- |

A.

Stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) kommer att underlätta affärsverksamhet för små och medelstora företag på den inre marknaden men den kommer också att vara tillgänglig för större företag.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda samråd, på grundval av artikel 138 i EG-fördraget, med arbetsmarknadens parter, i syfte att utvärdera och vid behov strama upp, skapa eller förstärka bestämmelserna för de anställdas medverkan på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda samråd, på grundval av artikel 138 i EG-fördraget, med arbetsmarknadens parter, i syfte att utvärdera och vid behov strama upp, skapa eller förstärka bestämmelserna för de anställdas medverkan på EU:s inre marknad.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av effekterna av de befintliga stadgorna för Europabolag och relevanta domar från EG-domstolen (t.ex. målen ”Daily Mail och General Trust”, ”Sevic Systems”, ”Inspire Art”, ”Überseering” och ”Cartesio”) när det gäller anställdas medverkan i bolagsstyrelser och eventuellt undvikande och kringgående av relevanta nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av effekterna av de befintliga stadgorna för Europabolag och relevanta domar från EG-domstolen (t.ex. målen ”Daily Mail och General Trust”, ”Sevic Systems”, ”Inspire Art”, ”Überseering” och ”Cartesio”) när det gäller anställdas medverkan i bolagsstyrelser och eventuellt undvikande och kringgående av relevanta nationella bestämmelser.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera gränsöverskridande problem när det gäller företagsstyrning, skattelagstiftning och anställdas ekonomiska medverkan i aktieägarprogram i samband med ovannämnda samråd. Parlamentet efterfrågar en eventuell översyn och/eller nya förslag som ska diskuteras med rådet och parlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera gränsöverskridande problem när det gäller företagsstyrning, skattelagstiftning och anställdas ekonomiska medverkan i aktieägarprogram i samband med ovannämnda samråd. Parlamentet efterfrågar en eventuell översyn och/eller nya förslag som ska diskuteras med rådet och parlamentet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avgöra huruvida man bör införa en regel för stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag enligt vilken återbetalningen av ett lån eller annat bidrag som givits av en aktieägare bör vara oprioriterad, då ett bidrag till aktiekapitalet hade varit lämpligare (dvs. om företaget självt är överskuldsatt). Parlamentet anser att det bör övervägas att införa en bestämmelse enligt vilken aktieägare ska betala tillbaka den mottagna återbetalningen om denna skedde inom en period som låg nära företagets obestånd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avgöra huruvida man bör införa en regel för stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag enligt vilken återbetalningen av ett lån eller annat bidrag som givits av en aktieägare bör vara oprioriterad, då ett bidrag till aktiekapitalet hade varit lämpligare (dvs. om företaget självt är överskuldsatt). Parlamentet anser att det bör övervägas att införa en bestämmelse enligt vilken aktieägare ska betala tillbaka den mottagna återbetalningen om denna skedde inom en period som låg nära företagets obestånd.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/134 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/134

---

Torsdag 12 mars 2009Migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandet

P6_TA(2009)0132

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om migranters barn som lämnats kvar i ursprungslandet

2010/C 87 E/26

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, särskilt artiklarna 3 och 20,

med beaktande av den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar, särskilt artiklarna 38, 42 och 45,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 24,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den fria rörligheten för arbetstagare har en positiv inverkan på alla medlemsstaters ekonomier och ger EU-medborgarna möjlighet till ekonomisk och personlig utveckling. |
| --- | --- |

A.

Den fria rörligheten för arbetstagare har en positiv inverkan på alla medlemsstaters ekonomier och ger EU-medborgarna möjlighet till ekonomisk och personlig utveckling.

| B. | Dessa positiva effekter kan försvagas av oönskade bieffekter orsakade av migration, bland annat de dåliga villkor som barnen lever under i ursprungsländerna när deras föräldrar migrerar till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

B.

Dessa positiva effekter kan försvagas av oönskade bieffekter orsakade av migration, bland annat de dåliga villkor som barnen lever under i ursprungsländerna när deras föräldrar migrerar till en annan medlemsstat.

| C. | Arbetskraftsmigrationen har stadigt ökat under de senaste årtiondena och nu för tiden befinner sig de flesta av världens 64 miljoner internationella migranter i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Arbetskraftsmigrationen har stadigt ökat under de senaste årtiondena och nu för tiden befinner sig de flesta av världens 64 miljoner internationella migranter i Europeiska unionen.

| D. | Migrationen har stor möjlighet att stärka utvecklingen men den medför också ännu olösta problem både i ursprungs- och mottagarländerna. |
| --- | --- |

D.

Migrationen har stor möjlighet att stärka utvecklingen men den medför också ännu olösta problem både i ursprungs- och mottagarländerna.

| E. | Enligt en studie som genomförts av UNICEF och Sociala alternativ i Rumänien hade 2008 nästan 350 000 barn minst en förälder i arbete utomlands och för nära 126 000 hade båda föräldrarna migrerat. |
| --- | --- |

E.

Enligt en studie som genomförts av UNICEF och Sociala alternativ i Rumänien hade 2008 nästan 350 000 barn minst en förälder i arbete utomlands och för nära 126 000 hade båda föräldrarna migrerat.

| F. | Migrationen kan ha en positiv inverkan på hushållen i ursprungslandet eftersom det genom penningförsändelser och via andra kanaler minskar fattigdomen och ökar investeringarna i humankapital. |
| --- | --- |

F.

Migrationen kan ha en positiv inverkan på hushållen i ursprungslandet eftersom det genom penningförsändelser och via andra kanaler minskar fattigdomen och ökar investeringarna i humankapital.

| G. | För barn vars föräldrar arbetar i en annan medlemsstat och som lämnas kvar finns det däremot möjliga negativa aspekter, däribland risken för en bristande omsorg om deras fysiska och psykiska hälsa, och effekter knutna till deras mentala hälsa, som depression, förlorad tid för lek och utveckling, bristande närvaro i skolan och i utbildning generellt, undernäring och barnmisshandel. |
| --- | --- |

G.

För barn vars föräldrar arbetar i en annan medlemsstat och som lämnas kvar finns det däremot möjliga negativa aspekter, däribland risken för en bristande omsorg om deras fysiska och psykiska hälsa, och effekter knutna till deras mentala hälsa, som depression, förlorad tid för lek och utveckling, bristande närvaro i skolan och i utbildning generellt, undernäring och barnmisshandel.

| H. | Det finns en omfattande politik för att förbättra levnadsförhållandena för migrerande barn som flyttar med sina föräldrar till mållandet. Däremot har fenomenet med barn som lämnas kvar i ursprungslandet inte ägnats mycket uppmärksamhet. |
| --- | --- |

H.

Det finns en omfattande politik för att förbättra levnadsförhållandena för migrerande barn som flyttar med sina föräldrar till mållandet. Däremot har fenomenet med barn som lämnas kvar i ursprungslandet inte ägnats mycket uppmärksamhet.

| I. | Barn lämnas ofta kvar i hemlandet på grund av bristen på information om de möjligheter och förmåner som erbjuds i målländerna. |
| --- | --- |

I.

Barn lämnas ofta kvar i hemlandet på grund av bristen på information om de möjligheter och förmåner som erbjuds i målländerna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie för att fastställa omfattningen inom EU av företeelsen med migranters barn som lämnas kvar i ursprungslandet samt att insamla uppgifter om detta från hela unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie för att fastställa omfattningen inom EU av företeelsen med migranters barn som lämnas kvar i ursprungslandet samt att insamla uppgifter om detta från hela unionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra villkoren för barn som lämnas kvar av sina föräldrar i ursprungslandet och att garantera att de får en normal utveckling med avseende på utbildning och socialt liv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra villkoren för barn som lämnas kvar av sina föräldrar i ursprungslandet och att garantera att de får en normal utveckling med avseende på utbildning och socialt liv.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa samarbetsmekanismer i syfte att förebygga den nedbrytande inverkan på familjerna, särskilt barnen, som det har att leva borta från varandra och som de avstånd de har att överbrygga innebär. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa samarbetsmekanismer i syfte att förebygga den nedbrytande inverkan på familjerna, särskilt barnen, som det har att leva borta från varandra och som de avstånd de har att överbrygga innebär.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre informera migranterna om deras rättigheter samt om rättigheterna för deras familjemedlemmar när det gäller den fria rörligheten och den information som finns tillgänglig på nationell och europeisk nivå om att leva utomlands och om villkoren för att arbeta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre informera migranterna om deras rättigheter samt om rättigheterna för deras familjemedlemmar när det gäller den fria rörligheten och den information som finns tillgänglig på nationell och europeisk nivå om att leva utomlands och om villkoren för att arbeta i en annan medlemsstat.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att alla berörda parter på lämpligt sätt tillämpar de redan existerande verktygen för att hjälpa både migranterna och deras barn som inte har lämnat ursprungslandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att alla berörda parter på lämpligt sätt tillämpar de redan existerande verktygen för att hjälpa både migranterna och deras barn som inte har lämnat ursprungslandet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt engagera arbetsmarknadens parter och frivilligorganisationer i verksamheter som syftar till att förbättra villkoren för barn till migranter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt engagera arbetsmarknadens parter och frivilligorganisationer i verksamheter som syftar till att förbättra villkoren för barn till migranter.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament och arbetsmarknadens parter.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/135

---

Torsdag 12 mars 20092008 års framstegsrapport om Kroatien

P6_TA(2009)0133

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Kroatien

2010/C 87 E/27

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets beslut av den 3 oktober 2005 om att inleda anslutningsförhandlingar med Kroatien,

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2008 om Kroatiens framstegsrapport 2007 (1),

med beaktande av Kroatiens framstegsrapport 2008, offentliggjord av kommissionen den 5 november 2008 (SEK(2008)2694),

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kroatien har gjort väsentliga framsteg inom alla tre områden som omfattas av Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

A.

Kroatien har gjort väsentliga framsteg inom alla tre områden som omfattas av Köpenhamnskriterierna.

| B. | Dessa betydande framsteg behöver befästas och kombineras med målmedvetna insatser för att de reformer som tas upp i kommissionens rapport och i denna resolution ska kunna antas och genomföras. |
| --- | --- |

B.

Dessa betydande framsteg behöver befästas och kombineras med målmedvetna insatser för att de reformer som tas upp i kommissionens rapport och i denna resolution ska kunna antas och genomföras.

| C. | EU har vidtagit åtgärder för att skapa gynnsammare förutsättningar för utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

C.

EU har vidtagit åtgärder för att skapa gynnsammare förutsättningar för utvidgningsprocessen.

| D. | I kommissionens meddelande av den 6 november 2007”Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008” (KOM(2007)0663) läggs stor vikt – ända från början av anslutningsförhandlingarna – vid rättsstatliga principer och god samhällsstyrning, framför allt med avseende på kampen mot korruption och organiserad brottslighet, reformerna av förvaltningen och rättsväsendet samt utvecklingen av det civila samhället. |
| --- | --- |

D.

I kommissionens meddelande av den 6 november 2007”Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2007–2008” (KOM(2007)0663) läggs stor vikt – ända från början av anslutningsförhandlingarna – vid rättsstatliga principer och god samhällsstyrning, framför allt med avseende på kampen mot korruption och organiserad brottslighet, reformerna av förvaltningen och rättsväsendet samt utvecklingen av det civila samhället.

| E. | Den gemensamma målsättningen för samtliga berörda parter måste vara att anslutningsförhandlingarna med Kroatien ska vara slutförda senast 2009. |
| --- | --- |

E.

Den gemensamma målsättningen för samtliga berörda parter måste vara att anslutningsförhandlingarna med Kroatien ska vara slutförda senast 2009.

| F. | Överfallen och morden som skedde under 2008 visar tydligt hur nödvändigt det är att angripa korruptionen och den organiserade brottsligheten i Kroatien på ett allvarligt menat och skyndsamt sätt. |
| --- | --- |

F.

Överfallen och morden som skedde under 2008 visar tydligt hur nödvändigt det är att angripa korruptionen och den organiserade brottsligheten i Kroatien på ett allvarligt menat och skyndsamt sätt.

| G. | En ny inrikesminister, en ny justitieminister och en ny polischef har blivit utnämnda och anförtrodda uppgiften att ta itu med dessa problem. |
| --- | --- |

G.

En ny inrikesminister, en ny justitieminister och en ny polischef har blivit utnämnda och anförtrodda uppgiften att ta itu med dessa problem.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet berömmer Kroatien för de goda resultat som landet uppnått under 2008 i fråga om att anta den lagstiftning och genomföra de reformer som krävs för medlemskap i EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet berömmer Kroatien för de goda resultat som landet uppnått under 2008 i fråga om att anta den lagstiftning och genomföra de reformer som krävs för medlemskap i EU.

| 2. | Europaparlamentet är särskilt tillfreds över att lagstiftningsarbetet äntligen mötts upp med insatser för att förstärka och förbättra den förvaltningskapacitet som krävs för att genomföra reformerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är särskilt tillfreds över att lagstiftningsarbetet äntligen mötts upp med insatser för att förstärka och förbättra den förvaltningskapacitet som krävs för att genomföra reformerna.

| 3. | Europaparlamentet hyser tillförsikt om att målet att slutföra förhandlingarna under 2009 ska kunna uppnås i enlighet med den vägledande färdplan som kommissionen offentliggjort, under förutsättning att Kroatiens regering gör större ansträngningar för att särskilt lösa de känsligare frågorna som rör anslutningsprocessen, bland annat den organiserade brottsligheten och korruptionen, så att landet till slut uppfyller kriterierna även på dessa områden. En annan förutsättning är att rådet kan och vill öppna samtliga förhandlingskapitel utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet hyser tillförsikt om att målet att slutföra förhandlingarna under 2009 ska kunna uppnås i enlighet med den vägledande färdplan som kommissionen offentliggjort, under förutsättning att Kroatiens regering gör större ansträngningar för att särskilt lösa de känsligare frågorna som rör anslutningsprocessen, bland annat den organiserade brottsligheten och korruptionen, så att landet till slut uppfyller kriterierna även på dessa områden. En annan förutsättning är att rådet kan och vill öppna samtliga förhandlingskapitel utan ytterligare dröjsmål.

| 4. | Kommissionens rekommendation om att rådet bör inrätta den tillfälliga tekniska arbetsgrupp som ska utarbeta anslutningsfördraget välkomnas av Europaparlamentet, som också föreslår att gruppen ska arbeta parallellt med förhandlingarna och därför inleda sitt arbete under första halvåret 2009. Parlamentet välkomnar vidare kommissionens avsikt att under 2009 lägga fram ett meddelande med information om de finansiella konsekvenserna av Kroatiens anslutning till EU. |
| --- | --- |

4.

Kommissionens rekommendation om att rådet bör inrätta den tillfälliga tekniska arbetsgrupp som ska utarbeta anslutningsfördraget välkomnas av Europaparlamentet, som också föreslår att gruppen ska arbeta parallellt med förhandlingarna och därför inleda sitt arbete under första halvåret 2009. Parlamentet välkomnar vidare kommissionens avsikt att under 2009 lägga fram ett meddelande med information om de finansiella konsekvenserna av Kroatiens anslutning till EU.

Politiska kriterier

| 5. | Europaparlamentet är tillfreds med de framsteg som gjorts när det gäller antagandet av viktiga dokument och central lagstiftning på vissa områden, särskilt förbud mot diskriminering, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter samt flyktingars återvändande. Ett snabbt och effektivt genomförande är nu av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är tillfreds med de framsteg som gjorts när det gäller antagandet av viktiga dokument och central lagstiftning på vissa områden, särskilt förbud mot diskriminering, kvinnors rättigheter, minoriteters rättigheter samt flyktingars återvändande. Ett snabbt och effektivt genomförande är nu av avgörande betydelse.

| 6. | Det är dock nödvändigt att fullfölja reformerna av den offentliga förvaltningen och införa ett nytt lönesystem, liksom att genomföra en omfattande översyn av de administrativa förfarandena i syfte att uppnå större öppenhet, ansvarighet och avpolitisering inom den offentliga förvaltningen i Kroatien. Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet riktas mot de regionala och lokala förvaltningarna, eftersom deras förmåga att ta på sig nya ansvarsområden är avgörande för att decentraliseringsprocessen ska lyckas. |
| --- | --- |

6.

Det är dock nödvändigt att fullfölja reformerna av den offentliga förvaltningen och införa ett nytt lönesystem, liksom att genomföra en omfattande översyn av de administrativa förfarandena i syfte att uppnå större öppenhet, ansvarighet och avpolitisering inom den offentliga förvaltningen i Kroatien. Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet riktas mot de regionala och lokala förvaltningarna, eftersom deras förmåga att ta på sig nya ansvarsområden är avgörande för att decentraliseringsprocessen ska lyckas.

| 7. | Det är viktigt att utländska investerare kan åtnjuta rättssäkerhet och likhet inför lagen. I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet de kroatiska myndigheterna att utan dröjsmål lösa de kvarvarande mål som rör återlämnande av egendom, i enlighet med de tillämpliga besluten från den kroatiska författningsdomstolen. |
| --- | --- |

7.

Det är viktigt att utländska investerare kan åtnjuta rättssäkerhet och likhet inför lagen. I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet de kroatiska myndigheterna att utan dröjsmål lösa de kvarvarande mål som rör återlämnande av egendom, i enlighet med de tillämpliga besluten från den kroatiska författningsdomstolen.

| 8. | Europaparlamentet anser att mer helhjärtade ansträngningar behöver göras inom rättsväsendet, så att problemet med anhopning av mål som väntar på avgörande och de extremt långsamma rättsliga förfarandena kan angripas vid roten. Man behöver också snabbt sätta igång en seriös och omfattande rationalisering som omfattar alla typer av domstolar samt införa ett objektivt och insynsvänligt urvalsförfarande för domare, liksom individuella utvärderings- och befordringskriterier för dem. Detta är nödvändigt för att man ska kunna garantera att krigsförbrytelser behandlas enligt gemensamma normer, oavsett etnicitet. Slutligen måste man hitta sätt att lösa problemet med rättegångar och domar i den anklagades frånvaro, bland annat genom ett stärkt regionalt samarbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att mer helhjärtade ansträngningar behöver göras inom rättsväsendet, så att problemet med anhopning av mål som väntar på avgörande och de extremt långsamma rättsliga förfarandena kan angripas vid roten. Man behöver också snabbt sätta igång en seriös och omfattande rationalisering som omfattar alla typer av domstolar samt införa ett objektivt och insynsvänligt urvalsförfarande för domare, liksom individuella utvärderings- och befordringskriterier för dem. Detta är nödvändigt för att man ska kunna garantera att krigsförbrytelser behandlas enligt gemensamma normer, oavsett etnicitet. Slutligen måste man hitta sätt att lösa problemet med rättegångar och domar i den anklagades frånvaro, bland annat genom ett stärkt regionalt samarbete.

| 9. | Åklagaren vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien uttalade sig inför FN:s säkerhetsråd den 12 december 2008 och sade då att Kroatien hörsammat de flesta av åklagarmyndighetens uppmaningar om bistånd. Han påpekade dock också att vissa militära handlingar av avgörande betydelse för Gotovina-fallet alltjämt saknas. Europaparlamentet uppmanar med kraft Kroatiens regering att öka sina ansträngningar och genast göra dessa viktiga handlingar tillgängliga för tribunalen. |
| --- | --- |

9.

Åklagaren vid Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien uttalade sig inför FN:s säkerhetsråd den 12 december 2008 och sade då att Kroatien hörsammat de flesta av åklagarmyndighetens uppmaningar om bistånd. Han påpekade dock också att vissa militära handlingar av avgörande betydelse för Gotovina-fallet alltjämt saknas. Europaparlamentet uppmanar med kraft Kroatiens regering att öka sina ansträngningar och genast göra dessa viktiga handlingar tillgängliga för tribunalen.

| 10. | Det är positivt att den kroatiska regeringen äntligen vidtagit ytterligare åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. USKOK:s (myndigheten för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet) ökade utrednings- och åtalsverksamhet måste åtföljas av lika stora polisiära och rättsliga insatser om verksamheten ska kunna ge resultat. Europaparlamentet anser att nolltolerans måste råda på alla nivåer och att domar måste kunna åstadkommas och verkställas, inklusive beslagtagande av egendom. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den lagstiftning som antagits om tillfällig frysning av egendom för alla som anklagas för korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

10.

Det är positivt att den kroatiska regeringen äntligen vidtagit ytterligare åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. USKOK:s (myndigheten för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet) ökade utrednings- och åtalsverksamhet måste åtföljas av lika stora polisiära och rättsliga insatser om verksamheten ska kunna ge resultat. Europaparlamentet anser att nolltolerans måste råda på alla nivåer och att domar måste kunna åstadkommas och verkställas, inklusive beslagtagande av egendom. I detta sammanhang välkomnar parlamentet den lagstiftning som antagits om tillfällig frysning av egendom för alla som anklagas för korruption och organiserad brottslighet.

| 11. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på att avdelningar som specifikt är inriktade på kampen mot korruption och organiserad brottslighet officiellt öppnats i fyra olika domstolar. De 60 domare som ska arbeta i dessa avdelningar har granskats och kommer att få betydande ekonomiska incitament som motsvarar de komplexa och känsliga uppgifter de har att utföra. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på att avdelningar som specifikt är inriktade på kampen mot korruption och organiserad brottslighet officiellt öppnats i fyra olika domstolar. De 60 domare som ska arbeta i dessa avdelningar har granskats och kommer att få betydande ekonomiska incitament som motsvarar de komplexa och känsliga uppgifter de har att utföra.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang den kroatiska regeringen att säkerställa att polisen och rättsväsendet har den handlingsfrihet och får de mänskliga och ekonomiska resurser som de behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang den kroatiska regeringen att säkerställa att polisen och rättsväsendet har den handlingsfrihet och får de mänskliga och ekonomiska resurser som de behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag att bekämpa korruption och organiserad brottslighet.

| 13. | Europaparlamentet är tillfreds med tryckfriheten i Kroatien men riktar ljuset mot de nyligen inträffade fall där journalister som undersökt korruption och organiserad brottslighet hotats och till och med mördats. Parlamentet uppmanar polisen och rättsväsendet att agera bestämt genom att utreda dessa händelser och väcka åtal, så att man kan återupprätta ett positivt klimat i landet och se till att de politiska kriterierna för anslutning uppfylls även i fortsättningen. Parlamentet understryker att de mänskliga rättigheterna inte är politiskt förhandlingsbara och måste få ett fullständigt skydd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är tillfreds med tryckfriheten i Kroatien men riktar ljuset mot de nyligen inträffade fall där journalister som undersökt korruption och organiserad brottslighet hotats och till och med mördats. Parlamentet uppmanar polisen och rättsväsendet att agera bestämt genom att utreda dessa händelser och väcka åtal, så att man kan återupprätta ett positivt klimat i landet och se till att de politiska kriterierna för anslutning uppfylls även i fortsättningen. Parlamentet understryker att de mänskliga rättigheterna inte är politiskt förhandlingsbara och måste få ett fullständigt skydd.

| 14. | Det är glädjande att den kroatiska regeringen antagit en handlingsplan för genomförandet av författningslagen om nationella minoriteter och tilldelat denna större anslag. Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att genomföra planen i nära samråd med icke-statliga organisationer som företräder minoriteterna. Vidare behövs ett fokus på minoriteternas ekonomiska och sociala rättigheter, särskilt tillgången till arbete, och en långsiktig strategi för att personer från minoritetsgrupper ska kunna få anställning inom offentlig förvaltning och rättsväsen. Parlamentet vill dessutom att råden för nationella minoriteter ska ha budgetar som är fristående från de lokala myndigheter de ska ge råd till, så att de kan fullgöra sitt uppdrag fullkomligt oberoende. |
| --- | --- |

14.

Det är glädjande att den kroatiska regeringen antagit en handlingsplan för genomförandet av författningslagen om nationella minoriteter och tilldelat denna större anslag. Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att genomföra planen i nära samråd med icke-statliga organisationer som företräder minoriteterna. Vidare behövs ett fokus på minoriteternas ekonomiska och sociala rättigheter, särskilt tillgången till arbete, och en långsiktig strategi för att personer från minoritetsgrupper ska kunna få anställning inom offentlig förvaltning och rättsväsen. Parlamentet vill dessutom att råden för nationella minoriteter ska ha budgetar som är fristående från de lokala myndigheter de ska ge råd till, så att de kan fullgöra sitt uppdrag fullkomligt oberoende.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller minoritetspolitiken i Kroatien, i synnerhet att såväl utbildningsmöjligheter som parlamentarisk representation tryggats för minoriteterna i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller minoritetspolitiken i Kroatien, i synnerhet att såväl utbildningsmöjligheter som parlamentarisk representation tryggats för minoriteterna i landet.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framstegen i fråga om utbildning för minoritetsgrupper. Det är dock oroande att de nuvarande strukturerna vidmakthåller segregeringen, i stället för att gynna integreringen av olika etniska grupper (t.ex. genom blandade klasser). Det är också oroväckande att systemet kan resultera i en undervisning som håller sämre kvalitet än i vanliga skolklasser, särskilt för romerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framstegen i fråga om utbildning för minoritetsgrupper. Det är dock oroande att de nuvarande strukturerna vidmakthåller segregeringen, i stället för att gynna integreringen av olika etniska grupper (t.ex. genom blandade klasser). Det är också oroväckande att systemet kan resultera i en undervisning som håller sämre kvalitet än i vanliga skolklasser, särskilt för romerna.

| 17. | Även om man uppnått påtagliga resultat med att skapa förutsättningar för flyktingars återvändande återstår mycket att göra för att återvändandet ska bli varaktigt när det gäller bostäder – särskilt för tidigare hyresgäster i tätorter – samt i fråga om integration och tillträde till arbetsmarknaden. Europaparlamentet betonar att programmen för återvändande måste genomföras i samklang med andra sociala program och sysselsättningsprogram. |
| --- | --- |

17.

Även om man uppnått påtagliga resultat med att skapa förutsättningar för flyktingars återvändande återstår mycket att göra för att återvändandet ska bli varaktigt när det gäller bostäder – särskilt för tidigare hyresgäster i tätorter – samt i fråga om integration och tillträde till arbetsmarknaden. Europaparlamentet betonar att programmen för återvändande måste genomföras i samklang med andra sociala program och sysselsättningsprogram.

| 18. | Det är positivt att heltäckande lagstiftning mot diskriminering antagits. Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att bestämmelserna i denna genomförs i praktiken och uppmanar myndigheterna på såväl nationell som lokal nivå att visa nolltolerans mot utbrott av rashat och all annan form av hat och se till att sådant lagförs på vederbörligt sätt. De nationella myndigheterna uppmanas också att värna de sexuella minoriteternas rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Det är positivt att heltäckande lagstiftning mot diskriminering antagits. Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att bestämmelserna i denna genomförs i praktiken och uppmanar myndigheterna på såväl nationell som lokal nivå att visa nolltolerans mot utbrott av rashat och all annan form av hat och se till att sådant lagförs på vederbörligt sätt. De nationella myndigheterna uppmanas också att värna de sexuella minoriteternas rättigheter.

Ekonomiska kriterier

| 19. | Europaparlamentet gläds åt den ökade sysselsättningen och den hållbara ekonomiska tillväxten i Kroatien. Inte desto mindre håller den höga arbetslösheten i sig bland ungdomar och i minoritetsgrupperna. De stigande matpriserna och inflationen i stort påverkar också vanliga medborgares försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet gläds åt den ökade sysselsättningen och den hållbara ekonomiska tillväxten i Kroatien. Inte desto mindre håller den höga arbetslösheten i sig bland ungdomar och i minoritetsgrupperna. De stigande matpriserna och inflationen i stort påverkar också vanliga medborgares försörjningsmöjligheter.

| 20. | De växande underskotten i handels- och bytesbalansen måste bekämpas, liksom utlandsskulden, eftersom de gör den kroatiska ekonomin mer sårbar och utsatt för risker. Europaparlamentet framhåller att det kommer att bli nödvändigt att påskynda takten på strukturreformerna om den nuvarande ekonomiska tillväxtnivån ska kunna upprätthållas och Kroatien ska kunna hinna i kapp EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

De växande underskotten i handels- och bytesbalansen måste bekämpas, liksom utlandsskulden, eftersom de gör den kroatiska ekonomin mer sårbar och utsatt för risker. Europaparlamentet framhåller att det kommer att bli nödvändigt att påskynda takten på strukturreformerna om den nuvarande ekonomiska tillväxtnivån ska kunna upprätthållas och Kroatien ska kunna hinna i kapp EU:s medlemsstater.

| 21. | En politik som förenar en tryggad energiförsörjning med en hållbar utveckling behöver främjas, i nära samråd med samtliga berörda parter. Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att leva upp till målen i EU:s klimatpaket och ge tillräckligt hög prioritet åt energieffektivitet och förnybara energikällor, särskilt i kustområden. Parlamentet påminner Kroatien om de finansieringsmöjligheter som EU erbjuder i Medelhavsområdet för detta ändamål. Det är positivt att en handlingsplan för att genomföra Kyotoprokollet antagits, och parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta alla lämpliga åtgärder som effektivt kan minska utsläppen från industrin. |
| --- | --- |

21.

En politik som förenar en tryggad energiförsörjning med en hållbar utveckling behöver främjas, i nära samråd med samtliga berörda parter. Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att leva upp till målen i EU:s klimatpaket och ge tillräckligt hög prioritet åt energieffektivitet och förnybara energikällor, särskilt i kustområden. Parlamentet påminner Kroatien om de finansieringsmöjligheter som EU erbjuder i Medelhavsområdet för detta ändamål. Det är positivt att en handlingsplan för att genomföra Kyotoprokollet antagits, och parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta alla lämpliga åtgärder som effektivt kan minska utsläppen från industrin.

Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av ett medlemskap

| 22. | I stort sett är Europaparlamentet tillfreds med takten på anpassningen av lagstiftningen, men större uppmärksamhet bör ägnas åt lagstiftningens kvalitet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta sina insatser för att utveckla den förvaltningskapacitet som krävs för att genomföra gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

22.

I stort sett är Europaparlamentet tillfreds med takten på anpassningen av lagstiftningen, men större uppmärksamhet bör ägnas åt lagstiftningens kvalitet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta sina insatser för att utveckla den förvaltningskapacitet som krävs för att genomföra gemenskapens regelverk.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom den pågående processen för privatisering av stål- och telekommunikationsindustrierna, liksom de kroatiska myndigheternas beslut att inleda anbudsförfaranden för privatisering av de kroatiska skeppsvarven. Denna privatisering bör vara fullbordad 2009, och försäljningen av skeppsvarven måste ske på ett sätt som ger möjlighet till full insyn och uppfyller EU:s konkurrensbestämmelser. Parlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att med kommissionens hjälp anta särskilda åtgärder som kompenserar de sociala kostnader som omstruktureringen medför. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta hänsyn till den rådande ekonomiska och finansiella krisen när de granskar Kroatiens framsteg med att genomföra de nödvändiga reformerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom den pågående processen för privatisering av stål- och telekommunikationsindustrierna, liksom de kroatiska myndigheternas beslut att inleda anbudsförfaranden för privatisering av de kroatiska skeppsvarven. Denna privatisering bör vara fullbordad 2009, och försäljningen av skeppsvarven måste ske på ett sätt som ger möjlighet till full insyn och uppfyller EU:s konkurrensbestämmelser. Parlamentet uppmanar den kroatiska regeringen att med kommissionens hjälp anta särskilda åtgärder som kompenserar de sociala kostnader som omstruktureringen medför. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta hänsyn till den rådande ekonomiska och finansiella krisen när de granskar Kroatiens framsteg med att genomföra de nödvändiga reformerna.

| 24. | Utvecklingen inom jordbrukssektorn har varit ojämn. På områdena kvalitetssäkring och ekologiskt jordbruk har man kommit långt, medan förmågan att tillgodogöra sig medel för landsbygdsutveckling måste förbättras. Europaparlamentet framhåller att en ökad förvaltningskapacitet tillsammans med reformer av systemet för jordbruksstöd är nödvändiga för en smidig övergång till EU:s gemensamma jordbrukspolitik och för att man ska kunna minimera de sociala konsekvenserna av denna övergång. |
| --- | --- |

24.

Utvecklingen inom jordbrukssektorn har varit ojämn. På områdena kvalitetssäkring och ekologiskt jordbruk har man kommit långt, medan förmågan att tillgodogöra sig medel för landsbygdsutveckling måste förbättras. Europaparlamentet framhåller att en ökad förvaltningskapacitet tillsammans med reformer av systemet för jordbruksstöd är nödvändiga för en smidig övergång till EU:s gemensamma jordbrukspolitik och för att man ska kunna minimera de sociala konsekvenserna av denna övergång.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att visa att man kan tillgodogöra sig EU:s föranslutningsmedel på ett bra sätt och att förbereda de strukturer samt skaffa sig den kunskap som krävs för EU:s struktur- och sammanhållningsfonder på alla nivåer (central, regional och lokal nivå). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att visa att man kan tillgodogöra sig EU:s föranslutningsmedel på ett bra sätt och att förbereda de strukturer samt skaffa sig den kunskap som krävs för EU:s struktur- och sammanhållningsfonder på alla nivåer (central, regional och lokal nivå).

Regionalt samarbete

| 26. | Europaparlamentet beklagar djupt att anslutningsförhandlingarna under lång tid blockerats av bilaterala frågor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar djupt att anslutningsförhandlingarna under lång tid blockerats av bilaterala frågor.

| 27. | Europaparlamentet understryker att bilaterala frågor inte bör vara något hinder för vidare framsteg i anslutningsförhandlingarna, under förutsättning att förhandlingarna inte utnyttjas för att föregripa den slutgiltiga lösningen av dessa frågor. Europaparlamentet vädjar likväl till den kroatiska regeringen och till regeringarna i grannländerna att snabbt lösa samtliga återstående spörsmål. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att bilaterala frågor inte bör vara något hinder för vidare framsteg i anslutningsförhandlingarna, under förutsättning att förhandlingarna inte utnyttjas för att föregripa den slutgiltiga lösningen av dessa frågor. Europaparlamentet vädjar likväl till den kroatiska regeringen och till regeringarna i grannländerna att snabbt lösa samtliga återstående spörsmål.

| 28. | Goda grannförbindelser är en central del av den europeiska integrationsprocessen, och Europaparlamentet uppmanar Kroatien och dess grannar att aktivt främja samarbetet i regionen och att satsa mer på gränsöverskridande samarbetsprojekt. |
| --- | --- |

28.

Goda grannförbindelser är en central del av den europeiska integrationsprocessen, och Europaparlamentet uppmanar Kroatien och dess grannar att aktivt främja samarbetet i regionen och att satsa mer på gränsöverskridande samarbetsprojekt.

| 29. | Europaparlamentet påminner om det informella avtal som Kroatiens och Sloveniens premiärministrar slöt den 26 augusti 2007 om att gränstvisten mellan de båda länderna skulle hänvisas till ett internationellt organ. Parlamentet välkomnar Kroatiens och Sloveniens beredskap att acceptera kommissionens erbjudande om medling och anser att denna medling måste bygga på folkrätten. Parlamentet hoppas i detta sammanhang på snabba framsteg i anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om det informella avtal som Kroatiens och Sloveniens premiärministrar slöt den 26 augusti 2007 om att gränstvisten mellan de båda länderna skulle hänvisas till ett internationellt organ. Parlamentet välkomnar Kroatiens och Sloveniens beredskap att acceptera kommissionens erbjudande om medling och anser att denna medling måste bygga på folkrätten. Parlamentet hoppas i detta sammanhang på snabba framsteg i anslutningsförhandlingarna.

*

* *

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Kroatiens regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0120.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/139 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/139

---

Torsdag 12 mars 20092008 års framstegsrapport om Turkiet

P6_TA(2009)0134

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om Turkiet

2010/C 87 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens framstegsrapport 2008 om Turkiet av den 5 november 2008 (SEK(2008)2699),

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 27 september 2006 om Turkiets framsteg inför anslutningen (1), av den 24 oktober 2007 om förbindelserna mellan EU och Turkiet (2) och av den 21 maj 2008 om 2007 års framstegsrapport om Turkiet (3),

med beaktande av de förhandlingsramar för Turkiet som antogs den 3 oktober 2005,

med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (4) (nedan kallat ”partnerskapet för anslutning”), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter rådets godkännande av förhandlingsramarna, och detta utgjorde startpunkten för en lång process vars resultat inte kan garanteras i förväg. |
| --- | --- |

A.

Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter rådets godkännande av förhandlingsramarna, och detta utgjorde startpunkten för en lång process vars resultat inte kan garanteras i förväg.

| B. | Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet till ytterligare modernisering för landet. |
| --- | --- |

B.

Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Dessa insatser bör betraktas som en möjlighet till ytterligare modernisering för landet.

| C. | En grundförutsättning för anslutning till EU, som är en gemenskap som grundas på gemensamma värderingar, är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls helt och hållet och att EU har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006. |
| --- | --- |

C.

En grundförutsättning för anslutning till EU, som är en gemenskap som grundas på gemensamma värderingar, är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls helt och hållet och att EU har förmåga att integrera nya medlemsstater i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006.

| D. | Kommissionen konstaterade i framstegsrapporten att 2008 hade präglats av starka politiska spänningar och att den turkiska regeringen trots sitt starka mandat inte hade lagt fram något konsekvent och övergripande program för politiska reformer. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen konstaterade i framstegsrapporten att 2008 hade präglats av starka politiska spänningar och att den turkiska regeringen trots sitt starka mandat inte hade lagt fram något konsekvent och övergripande program för politiska reformer.

| E. | Turkiet har fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta. |
| --- | --- |

E.

Turkiet har fortfarande inte genomfört de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta.

| F. | Under 2008 öppnades fyra förhandlingskapitel. |
| --- | --- |

F.

Under 2008 öppnades fyra förhandlingskapitel.

| 1. | Europaparlamentet är bekymrat över att reformtakten i Turkiet för tredje året i rad fortsätter att avta. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att visa politisk vilja att fortsätta de reformer den åtog sig att genomföra 2005. En sådan modernisering ligger först och främst i Turkiets eget intresse och gynnar hela det turkiska samhället. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är bekymrat över att reformtakten i Turkiet för tredje året i rad fortsätter att avta. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att visa politisk vilja att fortsätta de reformer den åtog sig att genomföra 2005. En sådan modernisering ligger först och främst i Turkiets eget intresse och gynnar hela det turkiska samhället.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över den fortsatta polariseringen i det turkiska samhället och mellan de största politiska partierna, som fördjupades under 2008 och på ett negativt sätt påverkade både de politiska institutionernas verksamhet och reformarbetet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är bekymrat över den fortsatta polariseringen i det turkiska samhället och mellan de största politiska partierna, som fördjupades under 2008 och på ett negativt sätt påverkade både de politiska institutionernas verksamhet och reformarbetet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att politiska reformer utgör själva grunden för reformprocessen och välkomnar att den turkiska regeringen utarbetat och godkänt det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att politiska reformer utgör själva grunden för reformprocessen och välkomnar att den turkiska regeringen utarbetat och godkänt det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar ledarna för de politiska partierna att på allvar eftersträva dialog och genom ömsesidiga eftergifter komma överens om en reformagenda för Turkiets modernisering, i riktning mot ett stabilt, demokratiskt, pluralistiskt, sekulärt och välmående samhälle, som vägleds av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt grundas på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar ledarna för de politiska partierna att på allvar eftersträva dialog och genom ömsesidiga eftergifter komma överens om en reformagenda för Turkiets modernisering, i riktning mot ett stabilt, demokratiskt, pluralistiskt, sekulärt och välmående samhälle, som vägleds av respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt grundas på rättsstatsprincipen.

I.
     
  Uppfyllande av Köpenhamnskriterierna

Demokrati och rättsstatsprincipen

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det inledande försöket att på ett genomgripande sätt reformera konstitutionen ledde till en tvist i huvudduksfrågan och skapade ytterligare polarisering i samhället. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återuppta arbetet med en ny civil konstitution i vilken skyddet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter står i centrum. Regeringen uppmanas även att se till att de politiska partierna och det civila samhället, liksom etniska och religiösa minoriteter, är mycket delaktiga i denna konstitutionsprocess. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att det inledande försöket att på ett genomgripande sätt reformera konstitutionen ledde till en tvist i huvudduksfrågan och skapade ytterligare polarisering i samhället. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återuppta arbetet med en ny civil konstitution i vilken skyddet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter står i centrum. Regeringen uppmanas även att se till att de politiska partierna och det civila samhället, liksom etniska och religiösa minoriteter, är mycket delaktiga i denna konstitutionsprocess.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över att talan väcktes under 2008 om upplösning av två parlamentspartier, särskilt i det ännu ej avgjorda målet mot Demokratiska Samhällspartiet (DTP). Parlamentet understryker behovet av att så fort som möjligt ändra lagstiftningen om politiska partier för att helt och hållet anpassa den till rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) och rekommendationerna från Europarådets Venedigkommission. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är bekymrat över att talan väcktes under 2008 om upplösning av två parlamentspartier, särskilt i det ännu ej avgjorda målet mot Demokratiska Samhällspartiet (DTP). Parlamentet understryker behovet av att så fort som möjligt ändra lagstiftningen om politiska partier för att helt och hållet anpassa den till rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) och rekommendationerna från Europarådets Venedigkommission.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att låta alla partier som deltar i valen företrädas i valkommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att låta alla partier som deltar i valen företrädas i valkommissionen.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts när det gäller att etablera fullständig och systematisk civil kontroll över militären och förstärka den parlamentariska tillsynen över militär- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts när det gäller att etablera fullständig och systematisk civil kontroll över militären och förstärka den parlamentariska tillsynen över militär- och försvarspolitiken.

| 9. | Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts i utvecklingen av en reformstrategi för rättsväsendet. Parlamentet pekar dock på det överhängande behovet av ytterligare systematiska insatser som stärker rättsväsendets opartiskhet och professionalism, så att medlemmar av domarkåren inte lägger sig i den politiska debatten och så att de respekterar normerna i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts i utvecklingen av en reformstrategi för rättsväsendet. Parlamentet pekar dock på det överhängande behovet av ytterligare systematiska insatser som stärker rättsväsendets opartiskhet och professionalism, så att medlemmar av domarkåren inte lägger sig i den politiska debatten och så att de respekterar normerna i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen).

| 10. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts för att tillsätta en ombudsman. Parlamentet noterar den konstitutionella domstolens negativa domslut om ombudsmannalagen och uppmanar den turkiska regeringen att snarast möjligt på nytt lägga fram nödvändig lagstiftning för att inrätta denna myndighet, vilket tidigare fått både regeringens och parlamentets stöd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts för att tillsätta en ombudsman. Parlamentet noterar den konstitutionella domstolens negativa domslut om ombudsmannalagen och uppmanar den turkiska regeringen att snarast möjligt på nytt lägga fram nödvändig lagstiftning för att inrätta denna myndighet, vilket tidigare fått både regeringens och parlamentets stöd.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att den turkiska regeringen inte har lagt fram någon omfattande strategi för att bekämpa korruptionen. Parlamentet understryker behovet av att stärka den parlamentariska kontrollen över de offentliga utgifterna och behovet av ny lagstiftning om revisionsrätten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att den turkiska regeringen inte har lagt fram någon omfattande strategi för att bekämpa korruptionen. Parlamentet understryker behovet av att stärka den parlamentariska kontrollen över de offentliga utgifterna och behovet av ny lagstiftning om revisionsrätten.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att rättegången mot dem som anklagas för att vara medlemmar av den kriminella Ergenekon-organisationen har inletts, och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta utredningen och helt blottlägga organisationens nätverk, som sträcker sig in i de statliga strukturerna. Parlamentet är bekymrat över rapporter om behandlingen av de tilltalade i detta mål. De turkiska myndigheterna uppmanas att ge dem en rättvis rättegång och att strikt respektera de rättsstatliga principerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att rättegången mot dem som anklagas för att vara medlemmar av den kriminella Ergenekon-organisationen har inletts, och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta utredningen och helt blottlägga organisationens nätverk, som sträcker sig in i de statliga strukturerna. Parlamentet är bekymrat över rapporter om behandlingen av de tilltalade i detta mål. De turkiska myndigheterna uppmanas att ge dem en rättvis rättegång och att strikt respektera de rättsstatliga principerna.

Mänskliga rättigheter samt respekten för och skyddet av minoriteter

| 13. | Europaparlamentet beklagar att yttrande- och tryckfriheten ännu inte är helt skyddade i Turkiet. Tryckfriheten i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle gagnas varken av regelbundna förbud mot webbplatser eller av påtryckningar eller stämningar mot kritisk press. Parlamentet anser att de ändringar av artikel 301 i strafflagen som antogs i april 2008 inte är tillräckliga, eftersom människor som fredligt uttrycker sina åsikter alltjämt åtalas på grundval av denna och andra artiklar i strafflagen, antiterroristlagen och presslagen, som till exempel mottagaren av 1995 års Sacharovpris för tankefrihet Leyla Zana. Parlamentet upprepar att artikel 301 måste upphävas och att strafflagen och andra lagar som används för att godtyckligt inskränka fredligt uttryckta åsikter måste reformeras i grunden för att yttrandefriheten ska respekteras fullt ut i enlighet med normerna i Europakonventionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att yttrande- och tryckfriheten ännu inte är helt skyddade i Turkiet. Tryckfriheten i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle gagnas varken av regelbundna förbud mot webbplatser eller av påtryckningar eller stämningar mot kritisk press. Parlamentet anser att de ändringar av artikel 301 i strafflagen som antogs i april 2008 inte är tillräckliga, eftersom människor som fredligt uttrycker sina åsikter alltjämt åtalas på grundval av denna och andra artiklar i strafflagen, antiterroristlagen och presslagen, som till exempel mottagaren av 1995 års Sacharovpris för tankefrihet Leyla Zana. Parlamentet upprepar att artikel 301 måste upphävas och att strafflagen och andra lagar som används för att godtyckligt inskränka fredligt uttryckta åsikter måste reformeras i grunden för att yttrandefriheten ska respekteras fullt ut i enlighet med normerna i Europakonventionen.

| 14. | Parlamentet välkomnar den ursäkt som justitieminister Mehmet Ali Sahin för regeringens räkning har riktat till de anhöriga till Engin Ceber, som avled i fängelse till följd av misshandel. Parlamentet delar den oro som uttryckts av det turkiska parlamentets människorättsutskott över att rättsväsendet inte förmår lagföra det växande antalet fall av tortyr och misshandel. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare systematiska åtgärder för att få bort tortyr och misshandel som äger rum inom och utanför officiella häkten och få ett slut på den rådande kulturen av straffrihet. En ratificering och tillämpning av det frivilliga protokollet till FN-konventionen mot tortyr skulle öka dessa insatsers trovärdighet avsevärt. Parlamentet oroas även av polisövergreppen i samband med offentliga demonstrationer. |
| --- | --- |

14.

Parlamentet välkomnar den ursäkt som justitieminister Mehmet Ali Sahin för regeringens räkning har riktat till de anhöriga till Engin Ceber, som avled i fängelse till följd av misshandel. Parlamentet delar den oro som uttryckts av det turkiska parlamentets människorättsutskott över att rättsväsendet inte förmår lagföra det växande antalet fall av tortyr och misshandel. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare systematiska åtgärder för att få bort tortyr och misshandel som äger rum inom och utanför officiella häkten och få ett slut på den rådande kulturen av straffrihet. En ratificering och tillämpning av det frivilliga protokollet till FN-konventionen mot tortyr skulle öka dessa insatsers trovärdighet avsevärt. Parlamentet oroas även av polisövergreppen i samband med offentliga demonstrationer.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som har gjorts av det turkiska parlamentets utredningskommitté för mänskliga rättigheter i dess utredning av tortyr och misshandel i fängelser och av mordet på journalisten Hrant Dink. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att noga följa upp resultaten av kommitténs rapporter samt resultaten i rapporten från premiärministerns inspektionsgrupp. Parlamentet anser också att antagandet om att Ergenekon har varit delaktig i andra händelser som ännu inte har klarlagts, exempelvis mordet på Hrant Dink, bör tas på större allvar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som har gjorts av det turkiska parlamentets utredningskommitté för mänskliga rättigheter i dess utredning av tortyr och misshandel i fängelser och av mordet på journalisten Hrant Dink. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att noga följa upp resultaten av kommitténs rapporter samt resultaten i rapporten från premiärministerns inspektionsgrupp. Parlamentet anser också att antagandet om att Ergenekon har varit delaktig i andra händelser som ännu inte har klarlagts, exempelvis mordet på Hrant Dink, bör tas på större allvar.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den lag om stiftelser som antogs i februari 2008 och uppskattar kommissionens bedömning att flera olösta fastighetsrelaterade frågor som rör icke-muslimska grupper tas upp i lagen om stiftelser. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att se till att lagen tillämpas i enlighet med Europadomstolens rättspraxis och att ta itu med den ännu olösta frågan om beslagtagen egendom som har sålts till tredje man samt frågan om fastigheter tillhörande stiftelser som slogs samman innan den nya lagen antogs. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den lag om stiftelser som antogs i februari 2008 och uppskattar kommissionens bedömning att flera olösta fastighetsrelaterade frågor som rör icke-muslimska grupper tas upp i lagen om stiftelser. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att se till att lagen tillämpas i enlighet med Europadomstolens rättspraxis och att ta itu med den ännu olösta frågan om beslagtagen egendom som har sålts till tredje man samt frågan om fastigheter tillhörande stiftelser som slogs samman innan den nya lagen antogs.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att det fortfarande behövs ett regelverk som är utformat i enlighet med Europadomstolens rättspraxis och som gör det möjligt för alla religiösa samfund att verka utan otillbörliga begränsningar, särskilt när det gäller deras rättsliga ställning, utbildning av präster, val av överhuvuden, religiös utbildning och uppförande av helgedomar. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna, samtliga politiska partier, det civila samhället och de berörda samfunden att medverka till att skapa en miljö som främjar respekten för religionsfrihet i praktiken. Parlamentet upprepar sitt krav att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart ska öppnas på nytt och att den ekumeniska patriarkens kyrkliga titel ska användas i offentliga sammanhang. Parlamentet välkomnar regeringens senaste initiativ och dess pågående samtal med aleviternas ledare om gamla olösta frågor, som exempelvis helgedomar för aleviterna och upprättandet av ett minnesmärke till minne av massakern i Sivas, och uppmanar den turkiska regeringen att snarast ta itu med deras problem samt att se till att statlig religiös undervisning inte längre ska vara obligatorisk. Parlamentet beklagar den planerade exproprieringen av det syrisk-ortodoxa klostret Sankt Gabriel i Tur Abdin och domstolsförfarandena mot klostrets företrädare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att det fortfarande behövs ett regelverk som är utformat i enlighet med Europadomstolens rättspraxis och som gör det möjligt för alla religiösa samfund att verka utan otillbörliga begränsningar, särskilt när det gäller deras rättsliga ställning, utbildning av präster, val av överhuvuden, religiös utbildning och uppförande av helgedomar. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna, samtliga politiska partier, det civila samhället och de berörda samfunden att medverka till att skapa en miljö som främjar respekten för religionsfrihet i praktiken. Parlamentet upprepar sitt krav att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart ska öppnas på nytt och att den ekumeniska patriarkens kyrkliga titel ska användas i offentliga sammanhang. Parlamentet välkomnar regeringens senaste initiativ och dess pågående samtal med aleviternas ledare om gamla olösta frågor, som exempelvis helgedomar för aleviterna och upprättandet av ett minnesmärke till minne av massakern i Sivas, och uppmanar den turkiska regeringen att snarast ta itu med deras problem samt att se till att statlig religiös undervisning inte längre ska vara obligatorisk. Parlamentet beklagar den planerade exproprieringen av det syrisk-ortodoxa klostret Sankt Gabriel i Tur Abdin och domstolsförfarandena mot klostrets företrädare.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att skyndsamt ta ett politiskt initiativ för att uppnå en varaktig lösning på kurdfrågan. Initiativet måste innefatta åtgärder inriktade på de ekonomiska och sociala möjligheterna för medborgare av kurdiskt ursprung och leda till påtagliga förbättringar av deras kulturella rättigheter, däribland deras faktiska möjligheter att lära sig kurdiska inom det offentliga och privata skolsystemet och att använda detta språk i radio- och TV-sändningar och i sina kontakter med offentliga myndigheter samt att låta valda tjänstemän använda ett andra språk förutom turkiska i kommunikationen med sina valkretsar. Parlamentet välkomnar att en offentlig TV-kanal på kurdiska med sändningar dygnet runt startades den 1 januari 2009. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att skyndsamt ta ett politiskt initiativ för att uppnå en varaktig lösning på kurdfrågan. Initiativet måste innefatta åtgärder inriktade på de ekonomiska och sociala möjligheterna för medborgare av kurdiskt ursprung och leda till påtagliga förbättringar av deras kulturella rättigheter, däribland deras faktiska möjligheter att lära sig kurdiska inom det offentliga och privata skolsystemet och att använda detta språk i radio- och TV-sändningar och i sina kontakter med offentliga myndigheter samt att låta valda tjänstemän använda ett andra språk förutom turkiska i kommunikationen med sina valkretsar. Parlamentet välkomnar att en offentlig TV-kanal på kurdiska med sändningar dygnet runt startades den 1 januari 2009.

| 19. | Europaparlamentet fördömer de våldshandlingar som har utförts av Kurdiska arbetarpartiet PKK och andra terroristgrupper på turkisk mark. Parlamentet upprepar sin solidaritet med Turkiet i landets kamp mot terrorismen och uppmanar än en gång PKK att utlysa och respektera en omedelbar och villkorslös vapenvila. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fördömer de våldshandlingar som har utförts av Kurdiska arbetarpartiet PKK och andra terroristgrupper på turkisk mark. Parlamentet upprepar sin solidaritet med Turkiet i landets kamp mot terrorismen och uppmanar än en gång PKK att utlysa och respektera en omedelbar och villkorslös vapenvila.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar DTP-partiet och alla dess parlamentsledamöter att tydligt ta avstånd från det terroristiska PKK och dess våldsanvändning och vädjar till alla parter att medverka till en lösning som stärker den turkiska statens stabilitet, välstånd och integritet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar DTP-partiet och alla dess parlamentsledamöter att tydligt ta avstånd från det terroristiska PKK och dess våldsanvändning och vädjar till alla parter att medverka till en lösning som stärker den turkiska statens stabilitet, välstånd och integritet.

| 21. | Europaparlamentet noterar att den turkiska regeringen har beslutat att fullfölja projektet i sydöstra Anatolien (GAP) för utveckling av sydöstra Turkiet. Parlamentet pekar dock på dess sociala, ekologiska, kulturella och geopolitiska följder, bland annat vad gäller vattenförsörjningen i grannländerna Irak och Syrien, och uppmanar regeringen att fullt ut ta hänsyn till dessa frågor, skydda den drabbade befolkningens rättigheter och säkerställa ett nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i det fortsatta arbetet med planen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en studie om GAP och dess följder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att den turkiska regeringen har beslutat att fullfölja projektet i sydöstra Anatolien (GAP) för utveckling av sydöstra Turkiet. Parlamentet pekar dock på dess sociala, ekologiska, kulturella och geopolitiska följder, bland annat vad gäller vattenförsörjningen i grannländerna Irak och Syrien, och uppmanar regeringen att fullt ut ta hänsyn till dessa frågor, skydda den drabbade befolkningens rättigheter och säkerställa ett nära samarbete med de lokala och regionala myndigheterna i det fortsatta arbetet med planen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en studie om GAP och dess följder.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att de europeiska värderingarna om pluralism och mångfald innebär att respekten för minoriteter får en betydligt vidare dimension på grundval av 1923 års Lausannefördrag jämfört med den definition som Turkiet har antagit. Parlamentet är oroat över fortsatt fientlighet och våld mot minoriteter och över att Turkiet inte har gjort några framsteg när det gäller att säkerställa kulturell mångfald och främja respekten för och skyddet av minoriteter i enlighet med normerna i Europakonventionen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inleda den försenade dialogen med OSSE:s höge kommissarie för nationella minoriteter om t.ex. minoriteters deltagande i samhällslivet och radio- och TV- sändningar på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att de europeiska värderingarna om pluralism och mångfald innebär att respekten för minoriteter får en betydligt vidare dimension på grundval av 1923 års Lausannefördrag jämfört med den definition som Turkiet har antagit. Parlamentet är oroat över fortsatt fientlighet och våld mot minoriteter och över att Turkiet inte har gjort några framsteg när det gäller att säkerställa kulturell mångfald och främja respekten för och skyddet av minoriteter i enlighet med normerna i Europakonventionen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att inleda den försenade dialogen med OSSE:s höge kommissarie för nationella minoriteter om t.ex. minoriteters deltagande i samhällslivet och radio- och TV- sändningar på minoritetsspråk.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta åtgärder mot organisationer och grupper som uppviglar till våld mot minoriteter och att skydda dem som är hotade och fruktar för sina liv, samt att göra långtgående insatser för att skapa en miljö där de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna respekteras till fullo. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta åtgärder mot organisationer och grupper som uppviglar till våld mot minoriteter och att skydda dem som är hotade och fruktar för sina liv, samt att göra långtgående insatser för att skapa en miljö där de grundläggande mänskliga rättigheterna och friheterna respekteras till fullo.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att finna lösningar för att bevara den bikulturella karaktären hos de turkiska öarna Gökceada (Imvros) och Bozcaada (Tenedos) och att ta itu med den grekiska minoritetens problem i fråga om rätt till utbildning och egendom. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att finna lösningar för att bevara den bikulturella karaktären hos de turkiska öarna Gökceada (Imvros) och Bozcaada (Tenedos) och att ta itu med den grekiska minoritetens problem i fråga om rätt till utbildning och egendom.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet i det turkiska parlamentet av ett utskott för lika möjligheter för kvinnor och män, liksom kommissionens bedömning att det regelverk som behövs för att garantera kvinnors rättigheter och jämlikhet mellan könen i stort sett redan finns. Parlamentet uppmanar emellertid den turkiska regeringen att se till att det tillämpas för att det ska kunna ha en positiv effekt på kvinnornas situation i Turkiet. Parlamentet påpekar att de kommande lokalvalen är en möjlighet att åtgärda kvinnornas låga representation i politiken. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet i det turkiska parlamentet av ett utskott för lika möjligheter för kvinnor och män, liksom kommissionens bedömning att det regelverk som behövs för att garantera kvinnors rättigheter och jämlikhet mellan könen i stort sett redan finns. Parlamentet uppmanar emellertid den turkiska regeringen att se till att det tillämpas för att det ska kunna ha en positiv effekt på kvinnornas situation i Turkiet. Parlamentet påpekar att de kommande lokalvalen är en möjlighet att åtgärda kvinnornas låga representation i politiken.

| 26. | Europaparlamentet är oroat över att de så kallade hedersmorden ökar i Turkiet och uppmanar de turkiska myndigheterna och det civila samhället att öka sina ansträngningar för att förhindra dessa mord, våld i hemmet och tvångsäktenskap. Parlamentet välkomnar ökningen av antalet härbärgen, men efterlyser ett skyndsamt införande av en effektiv och hållbar politik i budget- och personalfrågor samt stöd till kvinnor och barn efter det att de lämnar härbärgena. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att bekämpa kvinnohandeln i nära samarbete med EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är oroat över att de så kallade hedersmorden ökar i Turkiet och uppmanar de turkiska myndigheterna och det civila samhället att öka sina ansträngningar för att förhindra dessa mord, våld i hemmet och tvångsäktenskap. Parlamentet välkomnar ökningen av antalet härbärgen, men efterlyser ett skyndsamt införande av en effektiv och hållbar politik i budget- och personalfrågor samt stöd till kvinnor och barn efter det att de lämnar härbärgena. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att bekämpa kvinnohandeln i nära samarbete med EU:s medlemsstater.

| 27. | Parlamentet välkomnar Högsta appellationsdomstolens beslut att inte hålla fast vid beslutet att förbjuda intressegruppen Lambdaistanbul. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att jämlikhet garanteras oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller livsåskådning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

27.

Parlamentet välkomnar Högsta appellationsdomstolens beslut att inte hålla fast vid beslutet att förbjuda intressegruppen Lambdaistanbul. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att jämlikhet garanteras oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller livsåskådning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Förekomsten av en fungerande marknadsekonomi

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens bedömning att Turkiet är en fungerande marknadsekonomi. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens bedömning att Turkiet är en fungerande marknadsekonomi.

| 29. | Europaparlamentet noterar att även om Turkiets ekonomiska tillväxt mattades av under 2008 visade den allmänna ekonomiska utvecklingen att den turkiska ekonomins grundvalar och motståndskraft är mycket starkare än för några år sedan. Parlamentet noterar att den globala finanskrisens inverkan på den turkiska banksektorn än så länge är begränsad men är oroat över krisens inverkan på den ekonomiska tillväxten. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt rapportera om krisens följder för den turkiska ekonomin och uppmuntrar den turkiska regeringen att fortsätta sitt nära samarbete med Internationella valutafonden och andra internationella och europeiska finansinstitut. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att även om Turkiets ekonomiska tillväxt mattades av under 2008 visade den allmänna ekonomiska utvecklingen att den turkiska ekonomins grundvalar och motståndskraft är mycket starkare än för några år sedan. Parlamentet noterar att den globala finanskrisens inverkan på den turkiska banksektorn än så länge är begränsad men är oroat över krisens inverkan på den ekonomiska tillväxten. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt rapportera om krisens följder för den turkiska ekonomin och uppmuntrar den turkiska regeringen att fortsätta sitt nära samarbete med Internationella valutafonden och andra internationella och europeiska finansinstitut.

Förmåga att åta sig skyldigheterna som följer med medlemskapet

| 30. | Europaparlamentet beklagar att flera av Turkiets åtaganden inom ramen för tullunionen EG–Turkiet fortfarande inte har uppfyllts, vilket snedvrider de bilaterala handelsförbindelserna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att flera av Turkiets åtaganden inom ramen för tullunionen EG–Turkiet fortfarande inte har uppfyllts, vilket snedvrider de bilaterala handelsförbindelserna.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att Turkiet enligt tullunionen är skyldigt att förhandla och ingå frihandelsavtal med tredjeländer med vilka EU har ingått frihandelsavtal. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera Turkiet i konsekvensbedömningar av eventuella frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer och att ytterligare stärka informationsöverföringen om EU:s ståndpunkt och läget i förhandlingarna om frihandelsavtal. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påpekar att Turkiet enligt tullunionen är skyldigt att förhandla och ingå frihandelsavtal med tredjeländer med vilka EU har ingått frihandelsavtal. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inkludera Turkiet i konsekvensbedömningar av eventuella frihandelsavtal mellan EU och tredjeländer och att ytterligare stärka informationsöverföringen om EU:s ståndpunkt och läget i förhandlingarna om frihandelsavtal.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att associeringsavtalet mellan EG och Turkiet samt tilläggsprotokollet till detta ännu inte helt har genomförts av den turkiska regeringen. Underlåtenhet av Turkiet att uppfylla sina åtaganden senast i december 2009 kan i hög grad komma att påverka den vidare förhandlingsprocessen. Parlamentet uppmanar rådet att följa upp och granska framstegen i de frågor som behandlas i gemenskapens och dess medlemsstaters förklaring av den 21 september 2005, i enlighet med slutsatserna av den 11 december 2006. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att associeringsavtalet mellan EG och Turkiet samt tilläggsprotokollet till detta ännu inte helt har genomförts av den turkiska regeringen. Underlåtenhet av Turkiet att uppfylla sina åtaganden senast i december 2009 kan i hög grad komma att påverka den vidare förhandlingsprocessen. Parlamentet uppmanar rådet att följa upp och granska framstegen i de frågor som behandlas i gemenskapens och dess medlemsstaters förklaring av den 21 september 2005, i enlighet med slutsatserna av den 11 december 2006.

| 33. | Europaparlamentet lovordar Turkiet för landets framsteg på utbildnings- och kulturområdet. Parlamentet upprepar att tillgång till utbildning för alla inte bara är en god strategi för att integrera minoriteterna utan även är grunden för ett välmående och modernt samhälle. Planerna på att öppna institutioner för studier i armeniska och kurdiska vid turkiska universitet är ett tecken på god vilja som måste följas upp med konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet lovordar Turkiet för landets framsteg på utbildnings- och kulturområdet. Parlamentet upprepar att tillgång till utbildning för alla inte bara är en god strategi för att integrera minoriteterna utan även är grunden för ett välmående och modernt samhälle. Planerna på att öppna institutioner för studier i armeniska och kurdiska vid turkiska universitet är ett tecken på god vilja som måste följas upp med konkreta åtgärder.

II.
     
  Stärkande av välståndet

Stärkande av den sociala sammanhållningen och välståndet

| 34. | Europaparlamentet påpekar att en socialt inriktad marknadsekonomi utgör grundvalen för ett samhälle med social sammanhållning och är en av förutsättningarna för stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar därför antagandet av lagen om socialförsäkring och allmän sjukförsäkring som ett bidrag till en stärkt social sammanhållning i det turkiska samhället. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar att en socialt inriktad marknadsekonomi utgör grundvalen för ett samhälle med social sammanhållning och är en av förutsättningarna för stabilitet och välstånd. Parlamentet välkomnar därför antagandet av lagen om socialförsäkring och allmän sjukförsäkring som ett bidrag till en stärkt social sammanhållning i det turkiska samhället.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar även det turkiska parlamentets antagande av arbetsmarknadspaketet i maj 2008 i syfte att skapa arbetstillfällen för kvinnor, unga och funktionshindrade. Parlamentet är dock bekymrat över den fortsatt svaga arbetsmarknaden, som endast sysselsätter 43 procent av befolkningen i arbetsför ålder, och är särskilt oroat över den minskande sysselsättningsgraden bland kvinnor. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med problemet med den informella ekonomin. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar även det turkiska parlamentets antagande av arbetsmarknadspaketet i maj 2008 i syfte att skapa arbetstillfällen för kvinnor, unga och funktionshindrade. Parlamentet är dock bekymrat över den fortsatt svaga arbetsmarknaden, som endast sysselsätter 43 procent av befolkningen i arbetsför ålder, och är särskilt oroat över den minskande sysselsättningsgraden bland kvinnor. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att ta itu med problemet med den informella ekonomin.

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den turkiska regeringen att vidta ytterligare konkreta åtgärder för att stärka kvinnornas roll i den politiska, ekonomiska och sociala sektorn, t.ex. genom tillfälliga åtgärder för att öka deras aktiva deltagande i politiken. Parlamentet pekar på behovet av att vidta effektiva åtgärder för att öka kvinnors tillgång till utbildning, som tyvärr fortfarande är den lägsta bland OECD-länderna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den turkiska regeringen att vidta ytterligare konkreta åtgärder för att stärka kvinnornas roll i den politiska, ekonomiska och sociala sektorn, t.ex. genom tillfälliga åtgärder för att öka deras aktiva deltagande i politiken. Parlamentet pekar på behovet av att vidta effektiva åtgärder för att öka kvinnors tillgång till utbildning, som tyvärr fortfarande är den lägsta bland OECD-länderna.

| 37. | Europaparlamentet noterar framstegen när det gäller hälsoskydd men är samtidigt bekymrat över att inga framsteg kan rapporteras när det gäller psykisk hälsa. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att avsätta ökade resurser för psykiatrin och finna en lösning på problemet med den otillräckliga allmänna sjukvården och behandlingen för patienter med psykiska funktionshinder på mentalsjukhus och rehabiliteringscenter. Vidare måste de mänskliga rättigheterna till fullo beaktas i institutionsvården av funktionshindrade barn och vuxna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar framstegen när det gäller hälsoskydd men är samtidigt bekymrat över att inga framsteg kan rapporteras när det gäller psykisk hälsa. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att avsätta ökade resurser för psykiatrin och finna en lösning på problemet med den otillräckliga allmänna sjukvården och behandlingen för patienter med psykiska funktionshinder på mentalsjukhus och rehabiliteringscenter. Vidare måste de mänskliga rättigheterna till fullo beaktas i institutionsvården av funktionshindrade barn och vuxna.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts för att ändra lagstiftningen om fackföreningsrättigheter och uppmanar det turkiska parlamentet att anta en ny fackföreningslag som är i linje med ILO:s konventioner. Det är beklagligt att fackföreningars verksamhet fortfarande är föremål för begränsningar, trots att lättnader infördes 2004 i lagstiftningen om upprättande av och medlemskap i fackföreningar. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att tillsammans med fackföreningarna finna en lösning som möjliggör fredliga demonstrationer den 1 maj på Taksimtorget i Istanbul och därigenom respektera föreningsfriheten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att inga framsteg har gjorts för att ändra lagstiftningen om fackföreningsrättigheter och uppmanar det turkiska parlamentet att anta en ny fackföreningslag som är i linje med ILO:s konventioner. Det är beklagligt att fackföreningars verksamhet fortfarande är föremål för begränsningar, trots att lättnader infördes 2004 i lagstiftningen om upprättande av och medlemskap i fackföreningar. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att tillsammans med fackföreningarna finna en lösning som möjliggör fredliga demonstrationer den 1 maj på Taksimtorget i Istanbul och därigenom respektera föreningsfriheten.

| 39. | Europaparlamentet påpekar än en gång att problemet med de stora skillnaderna i utveckling mellan de turkiska regionerna och även mellan landsbygdsområden och tätortsområden måste angripas, eftersom det är ett stort hinder för det turkiska samhällets välstånd. Parlamentet beklagar därför att den turkiska regeringen ännu inte har lagt fram någon omfattande strategi för att ta itu med detta problem och är besviket över att kommissionen inte har lagt fram någon information om EU:s bidrag till denna strategiska planering inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, vilket parlamentet begärde i ovannämnda resolution av den 21 maj 2008. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar än en gång att problemet med de stora skillnaderna i utveckling mellan de turkiska regionerna och även mellan landsbygdsområden och tätortsområden måste angripas, eftersom det är ett stort hinder för det turkiska samhällets välstånd. Parlamentet beklagar därför att den turkiska regeringen ännu inte har lagt fram någon omfattande strategi för att ta itu med detta problem och är besviket över att kommissionen inte har lagt fram någon information om EU:s bidrag till denna strategiska planering inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, vilket parlamentet begärde i ovannämnda resolution av den 21 maj 2008.

III.
     
  Upprättande av goda förbindelser med grannländerna

| 40. | Europaparlamentet framhåller att Cypernfrågan kräver en helhetslösning baserad på resolutionerna från FN:s säkerhetsråd och på EU:s grundprinciper. Parlamentet välkomnar att de politiska ledarna på båda sidor på nytt har åtagit sig att förhandla om en lösning och stöder de pågående direkta förhandlingarna mellan ledarna för Cyperns båda befolkningsgrupper. Parlamentet kommer att godta varje avtal mellan dem, under förutsättning att det är förenligt med EU:s grundprinciper, inklusive de fyra grundläggande friheterna med undantag för tillfälliga övergångsbestämmelser om undantag, och att det godkänns efter en folkomröstning. Parlamentet uppmanar Turkiet att verka för ett positivt förhandlingsklimat genom att dra tillbaka sina styrkor och låta de båda ledarna förhandla fritt om landets framtid. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller att Cypernfrågan kräver en helhetslösning baserad på resolutionerna från FN:s säkerhetsråd och på EU:s grundprinciper. Parlamentet välkomnar att de politiska ledarna på båda sidor på nytt har åtagit sig att förhandla om en lösning och stöder de pågående direkta förhandlingarna mellan ledarna för Cyperns båda befolkningsgrupper. Parlamentet kommer att godta varje avtal mellan dem, under förutsättning att det är förenligt med EU:s grundprinciper, inklusive de fyra grundläggande friheterna med undantag för tillfälliga övergångsbestämmelser om undantag, och att det godkänns efter en folkomröstning. Parlamentet uppmanar Turkiet att verka för ett positivt förhandlingsklimat genom att dra tillbaka sina styrkor och låta de båda ledarna förhandla fritt om landets framtid.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fullgöra sina åtaganden enligt internationell rätt, tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd och Europadomstolens dom i frågan om Cyperns fjärde mellanstatliga anmälan av Turkiet gällande utredningar om ödet för saknade personer. Parlamentet vädjar till samtliga EU-medlemsstater att uppmana Turkiet att vidta lämpliga åtgärder i denna huvudsakligen humanitära fråga. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fullgöra sina åtaganden enligt internationell rätt, tillämpliga resolutioner från FN:s säkerhetsråd och Europadomstolens dom i frågan om Cyperns fjärde mellanstatliga anmälan av Turkiet gällande utredningar om ödet för saknade personer. Parlamentet vädjar till samtliga EU-medlemsstater att uppmana Turkiet att vidta lämpliga åtgärder i denna huvudsakligen humanitära fråga.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett mer omfattande gränsöverskridande samarbete mellan lokala myndigheter, affärsmän samt andra lokala parter och grannländerna och tillika EU-medlemmarna Grekland och Bulgarien. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmuntrar till ett mer omfattande gränsöverskridande samarbete mellan lokala myndigheter, affärsmän samt andra lokala parter och grannländerna och tillika EU-medlemmarna Grekland och Bulgarien.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar den kommunikation och det samarbete som under det senaste året har utvecklats mellan turkiska och irakiska myndigheter, inte minst kontakterna mellan Turkiet och den kurdiska regionala regeringen i norra Irak. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare stärka samarbetet för att se till att terrorattacker från irakiskt territorium förhindras under Iraks ansvar och därigenom garantera stabilitet och bidra till den ekonomiska utvecklingen i hela det turkisk-irakiska gränsområdet. Parlamentet påminner om sina tidigare vädjanden till den turkiska regeringen att respektera Iraks territoriella integritet, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen vid genomförandet av militära operationer mot terrorister, och att se till att det inte sker några civila förluster. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar den kommunikation och det samarbete som under det senaste året har utvecklats mellan turkiska och irakiska myndigheter, inte minst kontakterna mellan Turkiet och den kurdiska regionala regeringen i norra Irak. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ytterligare stärka samarbetet för att se till att terrorattacker från irakiskt territorium förhindras under Iraks ansvar och därigenom garantera stabilitet och bidra till den ekonomiska utvecklingen i hela det turkisk-irakiska gränsområdet. Parlamentet påminner om sina tidigare vädjanden till den turkiska regeringen att respektera Iraks territoriella integritet, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen vid genomförandet av militära operationer mot terrorister, och att se till att det inte sker några civila förluster.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar president Abdullah Güls besök i Armenien i september 2008 på inbjudan av president Serzh Sarkisian och hoppas att detta verkligen kommer att främja en atmosfär som gynnar en normalisering av förbindelserna mellan länderna. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återigen öppna gränsen mot Armenien och återupprätta normala ekonomiska och politiska förbindelser med landet. Regeringarna i Turkiet och Armenien uppmanas än en gång att inleda en försoningsprocess, mot bakgrund av vad som sker i dag och vad som har skett i det förgångna, som rymmer en ärlig och öppen diskussion om tidigare händelser. Kommissionen uppmanas att underlätta denna försoningsprocess. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar president Abdullah Güls besök i Armenien i september 2008 på inbjudan av president Serzh Sarkisian och hoppas att detta verkligen kommer att främja en atmosfär som gynnar en normalisering av förbindelserna mellan länderna. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att återigen öppna gränsen mot Armenien och återupprätta normala ekonomiska och politiska förbindelser med landet. Regeringarna i Turkiet och Armenien uppmanas än en gång att inleda en försoningsprocess, mot bakgrund av vad som sker i dag och vad som har skett i det förgångna, som rymmer en ärlig och öppen diskussion om tidigare händelser. Kommissionen uppmanas att underlätta denna försoningsprocess.

| 45. | Europaparlamentet uppskattar de turkiska och grekiska regeringarnas fortsatta ansträngningar att förbättra de bilaterala förbindelserna. Parlamentet upprepar att ett upphävande av det casus belli som det turkiska parlamentet deklarerade 1995 skulle bidra avsevärt till att förbättra dessa förbindelser ytterligare. Parlamentet erinrar om att Turkiet har förbundit sig att förbättra förbindelserna med grannländerna och uppmanar den turkiska regeringen att göra seriösa och intensiva ansträngningar för att lösa alla kvarvarande tvister på ett fredligt sätt och enligt FN-stadgan, andra relevanta internationella konventioner samt bilaterala avtal och åtaganden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppskattar de turkiska och grekiska regeringarnas fortsatta ansträngningar att förbättra de bilaterala förbindelserna. Parlamentet upprepar att ett upphävande av det casus belli som det turkiska parlamentet deklarerade 1995 skulle bidra avsevärt till att förbättra dessa förbindelser ytterligare. Parlamentet erinrar om att Turkiet har förbundit sig att förbättra förbindelserna med grannländerna och uppmanar den turkiska regeringen att göra seriösa och intensiva ansträngningar för att lösa alla kvarvarande tvister på ett fredligt sätt och enligt FN-stadgan, andra relevanta internationella konventioner samt bilaterala avtal och åtaganden.

IV.
     
  Stärkande av det bilaterala samarbetet mellan EU och Turkiet

| 46. | Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga möjligheterna till framsteg i arbetet med att inleda förhandlingar om kapitel där Turkiet enligt kommissionens bedömning har uppfyllt villkoren för ett inledande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga möjligheterna till framsteg i arbetet med att inleda förhandlingar om kapitel där Turkiet enligt kommissionens bedömning har uppfyllt villkoren för ett inledande.

| 47. | Europaparlamentet erkänner Turkiets ambition att bli ett nav för energiförsörjningen i Eurasien och den roll som landet kan spela för att bidra till en trygg energiförsörjning i EU, och lovordar Turkiets framsteg på energiområdet. Parlamentet påminner om ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007, i vilken det uttryckte sitt stöd för inledandet av förhandlingar om detta kapitel, och beklagar att ingen överenskommelse har nåtts om detta i rådet. Turkiet uppmanas att ansluta sig till den europeiska energigemenskapen som fullvärdig medlem för att stärka energisamarbetet mellan EU och Turkiet, vilket kan gynna alla berörda parter. Parlamentet uppmanar Turkiet att ge sitt fulla stöd till Nabuccoledningsprojektet, som är ett prioriterat europeiskt projekt, och förväntar sig att ett mellanstatligt avtal om att ta ledningen i drift snart kommer att ingås. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erkänner Turkiets ambition att bli ett nav för energiförsörjningen i Eurasien och den roll som landet kan spela för att bidra till en trygg energiförsörjning i EU, och lovordar Turkiets framsteg på energiområdet. Parlamentet påminner om ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007, i vilken det uttryckte sitt stöd för inledandet av förhandlingar om detta kapitel, och beklagar att ingen överenskommelse har nåtts om detta i rådet. Turkiet uppmanas att ansluta sig till den europeiska energigemenskapen som fullvärdig medlem för att stärka energisamarbetet mellan EU och Turkiet, vilket kan gynna alla berörda parter. Parlamentet uppmanar Turkiet att ge sitt fulla stöd till Nabuccoledningsprojektet, som är ett prioriterat europeiskt projekt, och förväntar sig att ett mellanstatligt avtal om att ta ledningen i drift snart kommer att ingås.

| 48. | Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts på migrations- och asylområdet men beklagar att Turkiet sedan december 2006 inte har återupptagit förhandlingarna om ett återtagandeavtal med EG. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att intensifiera samarbetet med EU om migrationshantering, bl.a. genom en korrekt tillämpning av de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och protokollen med medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att inga framsteg kan rapporteras om anpassningen till EU:s viseringsförteckningar. Kommissionen och den turkiska regeringen uppmanas att inleda förhandlingar om ett avtal om förenklat utfärdande av viseringar. Medlemsstaterna uppmanas att införa lättnader i viseringsrestriktionerna för resenärer som reser i ärligt uppsåt, t.ex. studenter, akademiker och affärsmän. Parlamentet efterlyser fullständig respekt för asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter, vilket även innebär att FN:s flyktingkommissarie ska ha fritt och obegränsat tillträde till alla flyktingförläggningar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar de framsteg som har gjorts på migrations- och asylområdet men beklagar att Turkiet sedan december 2006 inte har återupptagit förhandlingarna om ett återtagandeavtal med EG. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att intensifiera samarbetet med EU om migrationshantering, bl.a. genom en korrekt tillämpning av de befintliga bilaterala återtagandeavtalen och protokollen med medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att inga framsteg kan rapporteras om anpassningen till EU:s viseringsförteckningar. Kommissionen och den turkiska regeringen uppmanas att inleda förhandlingar om ett avtal om förenklat utfärdande av viseringar. Medlemsstaterna uppmanas att införa lättnader i viseringsrestriktionerna för resenärer som reser i ärligt uppsåt, t.ex. studenter, akademiker och affärsmän. Parlamentet efterlyser fullständig respekt för asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter, vilket även innebär att FN:s flyktingkommissarie ska ha fritt och obegränsat tillträde till alla flyktingförläggningar.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen i september 2008 av en ny omgång projekt för att förbättra dialogen mellan organisationer inom det civila samhället i Turkiet och EU. Kommissionen uppmanas att rapportera om verksamheten inom ramen för denna dialog. Den turkiska regeringen uppmanas återigen att involvera det civila samhället mer i reformprocessen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar lanseringen i september 2008 av en ny omgång projekt för att förbättra dialogen mellan organisationer inom det civila samhället i Turkiet och EU. Kommissionen uppmanas att rapportera om verksamheten inom ramen för denna dialog. Den turkiska regeringen uppmanas återigen att involvera det civila samhället mer i reformprocessen.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att lägga fram konsekvensbedömningar endast för vissa politikområden (5). Kommissionen uppmanas att göra en mer omfattande konsekvensbedömning som uppföljning till den som lades fram 2004 och att lägga fram den för parlamentet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen planerar att lägga fram konsekvensbedömningar endast för vissa politikområden (5). Kommissionen uppmanas att göra en mer omfattande konsekvensbedömning som uppföljning till den som lades fram 2004 och att lägga fram den för parlamentet så snart som möjligt.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering och rättsliga myndigheter att samarbeta bättre med EU:s medlemsstater och myndigheter i brottmål där EU-medborgare och personer bosatta i EU har drabbats av bedrägerier, som t.ex. i fallet med de ”gröna fonderna” (islamiska investeringsfonder registrerade i Turkiet) och i fallet Deniz Feneri, en välgörenhetsorganisation registrerad i Tyskland. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar Turkiets regering och rättsliga myndigheter att samarbeta bättre med EU:s medlemsstater och myndigheter i brottmål där EU-medborgare och personer bosatta i EU har drabbats av bedrägerier, som t.ex. i fallet med de ”gröna fonderna” (islamiska investeringsfonder registrerade i Turkiet) och i fallet Deniz Feneri, en välgörenhetsorganisation registrerad i Tyskland.

Samarbete i internationella och globala frågor

| 52. | Europaparlamentet uppskattar Turkiets insatser för att bidra till en lösning i många av världens krisområden, särskilt i Mellanöstern och Sydkaukasien, och även i fråga om förbindelserna mellan Afghanistan och Pakistan. Parlamentet välkomnar särskilt Turkiets aktiva och konstruktiva engagemang efter konflikten mellan Ryssland och Georgien, vars syfte är att främja fred och stabilitet i Sydkaukasien, särskilt genom Turkiets förslag om en stabilitets- och samarbetsplattform för Sydkaukasien. Rådet och kommissionen uppmanas att öka sitt samarbete med Turkiet och försöka upptäcka möjliga synergieffekter mellan EU:s och Turkiets insatser i dessa områden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppskattar Turkiets insatser för att bidra till en lösning i många av världens krisområden, särskilt i Mellanöstern och Sydkaukasien, och även i fråga om förbindelserna mellan Afghanistan och Pakistan. Parlamentet välkomnar särskilt Turkiets aktiva och konstruktiva engagemang efter konflikten mellan Ryssland och Georgien, vars syfte är att främja fred och stabilitet i Sydkaukasien, särskilt genom Turkiets förslag om en stabilitets- och samarbetsplattform för Sydkaukasien. Rådet och kommissionen uppmanas att öka sitt samarbete med Turkiet och försöka upptäcka möjliga synergieffekter mellan EU:s och Turkiets insatser i dessa områden.

| 53. | Europaparlamentet gratulerar Turkiet till att landet valts in i FN:s säkerhetsråd och uppmanar den turkiska regeringen att inta en hållning inom FN som är nära samordnad med EU:s hållning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet gratulerar Turkiet till att landet valts in i FN:s säkerhetsråd och uppmanar den turkiska regeringen att inta en hållning inom FN som är nära samordnad med EU:s hållning.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar det turkiska parlamentets ratificering av Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar det turkiska parlamentets ratificering av Kyotoprotokollet.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar Turkiets fortlöpande bidrag till den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och till Natos operationer. Parlamentet beklagar dock att Turkiets invändningar fortfarande blockerar ett strategiskt samarbete mellan EU och Nato som går längre än Berlin Plus-avtalen. Detta får negativa konsekvenser för skyddet av EU:s utstationerade personal, och parlamentet begär att Turkiet drar tillbaka sina invändningar så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar rådet att samråda med Turkiet, som är ett av de länder som bidrar mest med trupper, när det gäller planeringen och beslutsfattandet rörande den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar Turkiets fortlöpande bidrag till den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och till Natos operationer. Parlamentet beklagar dock att Turkiets invändningar fortfarande blockerar ett strategiskt samarbete mellan EU och Nato som går längre än Berlin Plus-avtalen. Detta får negativa konsekvenser för skyddet av EU:s utstationerade personal, och parlamentet begär att Turkiet drar tillbaka sina invändningar så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar rådet att samråda med Turkiet, som är ett av de länder som bidrar mest med trupper, när det gäller planeringen och beslutsfattandet rörande den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att underteckna Internationella brottmålsdomstolens stadga och att lägga fram den för ratificering för att på så sätt ytterligare öka Turkiets bidrag till och delaktighet i den globala multilaterala ordningen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att underteckna Internationella brottmålsdomstolens stadga och att lägga fram den för ratificering för att på så sätt ytterligare öka Turkiets bidrag till och delaktighet i den globala multilaterala ordningen.

*

* *

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 284.

(2)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 452.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0224.

(4)  EUT L 51, 26.2.2008, s. 4.

(5)  Kommissionens åtgärder till följd av de icke-legislativa resolutioner som parlamentet antagit under sammanträdesperioden maj II 2008.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/147 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/147

---

Torsdag 12 mars 20092008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

P6_TA(2009)0135

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om 2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

2010/C 87 E/29

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, där man lovade alla länder på västra Balkan att de skulle anslutas till Europeiska unionen,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner S/RES/817 av den 7 april 1993 och S/RES/845 av den 18 juni 1993,

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 att bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland inför ett EU-medlemskap och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006,

med beaktande av interimsavtalet 1995 mellan Republiken Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien,

med beaktande av förklaringen om EU och västra Balkan, som enhälligt antogs av utrikesministrarna i alla EU-medlemsstater och utrikesministrarna i länderna på västra Balkan i Salzburg den 11 mars 2006,

med beaktande av slutsatserna från det fjärde mötet med stabiliserings- och associeringsrådet EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien den 24 juli 2007,

med beaktande av avtalen mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om förenklad visering och återtagande av den 18 september 2007,

med beaktande av rådets beslut 2008/212/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1),

med beaktande av uttalandet från Brdo om nytt fokus på västra Balkan, som gjordes av EU:s ordförandeskap den 29 mars 2008, där behovet av att ge färska impulser till agendan från Thessaloniki och Salzburgdeklarationen underströks,

med beaktande av kommissionens 2008 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (SEK(2008)2695),

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument för utvidgningen från 2007 (2),

med beaktande av sin resolution av den 23 april 2008 om 2007 års framstegsrapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (3),

med beaktande av rekommendationerna från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av den 29-30 januari 2007 och den 26–27 november 2007,

med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse (4),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 24 oktober 2007 om förslaget till rådets beslut om ingåendet av återtagandeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (5),

med beaktande av rådets beslut 2007/824/EG av den 8 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om förenklat utfärdande av viseringar (6),

med beaktande av rådets beslut 2007/817/EG av den 8 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om återtagande av personer som vistas utan tillstånd (7),

med beaktande av slutförklaringen från det femte mötet med den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, som antogs den 28 november 2008,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 november 2008 med titeln ”Utvidgningsstrategi och huvudfrågor 2008–2009” (KOM(2008)0674 och slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 9 december 2008,

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I strategidokumentet för utvidgningen från 2007 fäster kommissionen redan i strategins inledande skede stor vikt vid frågor som rättsstat och gott styre, särskilt när det gäller bekämpning av korruption och organiserad brottslighet, administrativa och rättsliga reformer och utveckling av det civila samhället. |
| --- | --- |

A.

I strategidokumentet för utvidgningen från 2007 fäster kommissionen redan i strategins inledande skede stor vikt vid frågor som rättsstat och gott styre, särskilt när det gäller bekämpning av korruption och organiserad brottslighet, administrativa och rättsliga reformer och utveckling av det civila samhället.

| B. | EU har vidtagit åtgärder för att kvalitativt förbättra utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

B.

EU har vidtagit åtgärder för att kvalitativt förbättra utvidgningsprocessen.

| C. | En av EU:s medlemsstater, Grekland, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien befinner sig mitt uppe i en förhandlingsprocess under FN:s överinseende som syftar till att nå en ömsesidigt godtagbar lösning på frågan om kandidatlandets namn. Det är fortsättningsvis av central betydelse att säkra goda grannförbindelser och nå framförhandlade och ömsesidigt godtagbara lösningar på olösta frågor tillsammans med grannarna, i linje med Salzburgförklaringen av den 11 mars 2006. |
| --- | --- |

C.

En av EU:s medlemsstater, Grekland, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien befinner sig mitt uppe i en förhandlingsprocess under FN:s överinseende som syftar till att nå en ömsesidigt godtagbar lösning på frågan om kandidatlandets namn. Det är fortsättningsvis av central betydelse att säkra goda grannförbindelser och nå framförhandlade och ömsesidigt godtagbara lösningar på olösta frågor tillsammans med grannarna, i linje med Salzburgförklaringen av den 11 mars 2006.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att regeringspartierna och oppositionen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, med brett stöd av det civila samhället och den allmänna opinionen, förenas i sin strävan att uppfylla Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap och att så fort som möjligt anslutas till EU. Parlamentet betonar att det inte i första hand handlar om att uppfylla krav utifrån, utan om att förbättra kandidatlandets egen framtid. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att regeringspartierna och oppositionen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, med brett stöd av det civila samhället och den allmänna opinionen, förenas i sin strävan att uppfylla Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap och att så fort som möjligt anslutas till EU. Parlamentet betonar att det inte i första hand handlar om att uppfylla krav utifrån, utan om att förbättra kandidatlandets egen framtid.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att det fullt ut stöder ett europeiskt perspektiv för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och för alla länder på västra Balkan. Detta är av avgörande betydelse med tanke på stabiliteten, försoningen och en fredlig framtid i regionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att det fullt ut stöder ett europeiskt perspektiv för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och för alla länder på västra Balkan. Detta är av avgörande betydelse med tanke på stabiliteten, försoningen och en fredlig framtid i regionen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att landets parlament, sju år efter avtalet i Ohrid, antagit lagen om språkanvändning inom förvaltning och undervisning. Parlamentet välkomnar särskilt det faktum att utbudet på högre undervisning utökats genom att nya fakulteter inrättats i olika städer, inklusive sådana där olika språk används. Det noterar även att personer tillhörande folkgrupper som inte är i majoritet nu är bättre företrädda, särskilt inom den offentliga förvaltningen och de polisiära och militära styrkorna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att landets parlament, sju år efter avtalet i Ohrid, antagit lagen om språkanvändning inom förvaltning och undervisning. Parlamentet välkomnar särskilt det faktum att utbudet på högre undervisning utökats genom att nya fakulteter inrättats i olika städer, inklusive sådana där olika språk används. Det noterar även att personer tillhörande folkgrupper som inte är i majoritet nu är bättre företrädda, särskilt inom den offentliga förvaltningen och de polisiära och militära styrkorna.

| 4. | Europaparlamentet berömmer landet för dess framsteg i dialogen om en liberalisering av viseringarna, särskilt det stora antalet biometriska rese- och identitetshandlingar som utfärdats, genomförandet av det integrerade gränsförvaltningssystemet och inrättandet av ett nationellt informationssystem för viseringar. Det är tillfredsställande att det gjorts framsteg i kampen mot människohandel, olaglig invandring och korruption, och parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta med sina insatser på detta område. Parlamentet välkomnar genomförandet av återtagandeavtalet med EU och uppmanar till närmare samarbete med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europeiska politbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust). Det noterar de svårigheter som invånare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ställs inför på grund av att en av EU:s medlemsstater inte erkänner landets pass och uppmanar kommissionen, mot bakgrund av de framsteg som gjorts, att rekommendera rådet att snarast möjligt liberalisera viseringspolitiken gentemot medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och att avskaffa viseringsplikten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet berömmer landet för dess framsteg i dialogen om en liberalisering av viseringarna, särskilt det stora antalet biometriska rese- och identitetshandlingar som utfärdats, genomförandet av det integrerade gränsförvaltningssystemet och inrättandet av ett nationellt informationssystem för viseringar. Det är tillfredsställande att det gjorts framsteg i kampen mot människohandel, olaglig invandring och korruption, och parlamentet uppmanar regeringen att fortsätta med sina insatser på detta område. Parlamentet välkomnar genomförandet av återtagandeavtalet med EU och uppmanar till närmare samarbete med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), Europeiska politbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust). Det noterar de svårigheter som invånare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ställs inför på grund av att en av EU:s medlemsstater inte erkänner landets pass och uppmanar kommissionen, mot bakgrund av de framsteg som gjorts, att rekommendera rådet att snarast möjligt liberalisera viseringspolitiken gentemot medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och att avskaffa viseringsplikten.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gjort på det ekonomiska området. De har lett till avsevärda framsteg för att uppfylla de ekonomiska kriterierna och därmed fört landet närmare en fungerande marknadsekonomi. Parlamentet välkomnar särskilt lättnaderna i förfarandena för inbetalning av skatter, reformeringen av registreringen vid en enda kontaktpunkt, lättnaderna i utrikeshandel och minskningen av byråkratin. Det uppmuntrar regeringen att fortsätta med sin politik för en stabil BNP-tillväxt, låg inflation, skattedisciplin och förstärkning av företagsklimatet i allmänhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gjort på det ekonomiska området. De har lett till avsevärda framsteg för att uppfylla de ekonomiska kriterierna och därmed fört landet närmare en fungerande marknadsekonomi. Parlamentet välkomnar särskilt lättnaderna i förfarandena för inbetalning av skatter, reformeringen av registreringen vid en enda kontaktpunkt, lättnaderna i utrikeshandel och minskningen av byråkratin. Det uppmuntrar regeringen att fortsätta med sin politik för en stabil BNP-tillväxt, låg inflation, skattedisciplin och förstärkning av företagsklimatet i allmänhet.

| 6. | Efter en del försök att störa parlamentsvalet den 1 juni 2008, särskilt i landets nordvästra del, vidtog regeringen målinriktade åtgärder för att uppnå ett korrekt valresultat genom att delvis upprepa valet och effektivt övervaka händelserna. Rättegångarna i syfte att bestraffa dem som begick valfusk välkomnas. Europaparlamentet berömmer också antagandet av ändringar av vallagen som i stort sett överensstämmer med rekommendationerna från OSSE och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och litar på att man kommer att göra allt för att förhindra eventuella försök till störning av framtida val, exempelvis president- och kommunalvalen i mars 2009. |
| --- | --- |

6.

Efter en del försök att störa parlamentsvalet den 1 juni 2008, särskilt i landets nordvästra del, vidtog regeringen målinriktade åtgärder för att uppnå ett korrekt valresultat genom att delvis upprepa valet och effektivt övervaka händelserna. Rättegångarna i syfte att bestraffa dem som begick valfusk välkomnas. Europaparlamentet berömmer också antagandet av ändringar av vallagen som i stort sett överensstämmer med rekommendationerna från OSSE och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och litar på att man kommer att göra allt för att förhindra eventuella försök till störning av framtida val, exempelvis president- och kommunalvalen i mars 2009.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med upprättandet av de strukturer som behövs för decentraliserad förvaltning av föranslutningsstöd. Parlamentet stöder regeringens insatser för att bygga upp administrativ kapacitet som kommer att möjliggöra genomförandet av kommissionens beslut att betro de nationella myndigheterna med förvaltningen av föranslutningsstödet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med upprättandet av de strukturer som behövs för decentraliserad förvaltning av föranslutningsstöd. Parlamentet stöder regeringens insatser för att bygga upp administrativ kapacitet som kommer att möjliggöra genomförandet av kommissionens beslut att betro de nationella myndigheterna med förvaltningen av föranslutningsstödet.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, i likhet med de flesta EU-medlemsstaterna, efter ett uttalande från landets parlament som fick ett brett stöd, och samtidigt med Montenegro erkände grannlandet Kosovos självständighet, trots de problem som detta kortsiktigt kan medföra när det gäller önskade goda förbindelserna med grannlandet Serbien. Parlamentet välkomnar överenskommelsen med myndigheterna i Kosovo om att staka ut gränserna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, i likhet med de flesta EU-medlemsstaterna, efter ett uttalande från landets parlament som fick ett brett stöd, och samtidigt med Montenegro erkände grannlandet Kosovos självständighet, trots de problem som detta kortsiktigt kan medföra när det gäller önskade goda förbindelserna med grannlandet Serbien. Parlamentet välkomnar överenskommelsen med myndigheterna i Kosovo om att staka ut gränserna.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att den ökande uppmärksamheten på Serbien, som 2009 eventuellt kan leda till att detta land tillerkänns status som kandidatland för EU medlemskap, inte får leda till att uppmärksamheten på f.d. jugoslaviska republiken Makedonien minskas och anslutningsprocessen ytterligare förhalas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att den ökande uppmärksamheten på Serbien, som 2009 eventuellt kan leda till att detta land tillerkänns status som kandidatland för EU medlemskap, inte får leda till att uppmärksamheten på f.d. jugoslaviska republiken Makedonien minskas och anslutningsprocessen ytterligare förhalas.

| 10. | Europaparlamentet noterar att jugoslaviska republiken Makedonien går i riktning mot att uppfylla kriterierna för EU-medlemskap och noterar de framsteg som gjorts när det gäller stabiliserings- och associeringsavtalet som undertecknades 2001, ramavtalet från Ohrid och de framsteg som på sista tiden gjorts med att genomföra kommissionens riktmärken. Det är emellertid beklagligt att det ännu tre år efter tillerkännandet av statusen som kandidatland för EU-medlemskap ännu inte inletts några anslutningsförhandlingar, vilket är en ohållbar situation som får demotiverande följder för landet och riskerar att destabilisera regionen. Det är önskvärt att det sätts punkt för denna exceptionella situation. Parlamentet insisterar på att processen skyndas på och påminner om att det i sin ovannämnda resolution av den 23 april 2008 uttryckte en önskan om att man under 2008 fattar ett beslut om tidpunkten för en start på anslutningsförhandlingarna, medvetande om att de återstående problem som ännu står i vägen för en snabb anslutning kommer att behöva lösas under de år då de kommande förhandlingarna äger rum. Parlamentet uppmanar rådet att påskynda processen genom att fastställa datum för en förhandlingsstart under innevarande år, i avvaktan på ett heltäckande genomförande av nyckelprioriteringarna i anslutningspartnerskapet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att jugoslaviska republiken Makedonien går i riktning mot att uppfylla kriterierna för EU-medlemskap och noterar de framsteg som gjorts när det gäller stabiliserings- och associeringsavtalet som undertecknades 2001, ramavtalet från Ohrid och de framsteg som på sista tiden gjorts med att genomföra kommissionens riktmärken. Det är emellertid beklagligt att det ännu tre år efter tillerkännandet av statusen som kandidatland för EU-medlemskap ännu inte inletts några anslutningsförhandlingar, vilket är en ohållbar situation som får demotiverande följder för landet och riskerar att destabilisera regionen. Det är önskvärt att det sätts punkt för denna exceptionella situation. Parlamentet insisterar på att processen skyndas på och påminner om att det i sin ovannämnda resolution av den 23 april 2008 uttryckte en önskan om att man under 2008 fattar ett beslut om tidpunkten för en start på anslutningsförhandlingarna, medvetande om att de återstående problem som ännu står i vägen för en snabb anslutning kommer att behöva lösas under de år då de kommande förhandlingarna äger rum. Parlamentet uppmanar rådet att påskynda processen genom att fastställa datum för en förhandlingsstart under innevarande år, i avvaktan på ett heltäckande genomförande av nyckelprioriteringarna i anslutningspartnerskapet.

| 11. | Europaparlamentet påminner, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte den 19–20 juni 2008 och rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 8-9 december 2008, om vikten av att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien fortsättningsvis upprätthåller goda grannförbindelser och försöker finna lösningar på viktiga frågor, inbegripet en framförhandlad och ömsesidigt acceptabel lösning av namnfrågan, på basis av sina internationella förpliktelser och sina bilaterala och multilaterala åtaganden och skyldigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte den 19–20 juni 2008 och rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 8-9 december 2008, om vikten av att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien fortsättningsvis upprätthåller goda grannförbindelser och försöker finna lösningar på viktiga frågor, inbegripet en framförhandlad och ömsesidigt acceptabel lösning av namnfrågan, på basis av sina internationella förpliktelser och sina bilaterala och multilaterala åtaganden och skyldigheter.

| 12. | Europaparlamentet stöder medlaren Matthew Nimetz strävan, inom FN och i enlighet med FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolutioner S/RES/817 och S/RES/845 från 1993, att lösa den tvist som uppstått om statens författningsenliga namn och att, på grundval av sitt förslag av den 6 oktober 2008, så snart som möjligt skapa slutgiltig enighet mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland om på vilket sätt man på internationell nivå kan förtydliga skillnaden mellan de olika områden som hör till olika stater men som ändå kallas Makedonien. Parlamentet inser att båda parter ställer sig tveksamma till förslaget i fråga. Det noterar att en ny förhandlare från f.d jugoslaviska republiken Makedonien utsetts och uppmanar båda parter att fortsatt engagera sig i samtalen under FN:s överinseende. Namnfrågan bör inte längre få vara ett hinder för f.d jugoslaviska republiken Makedoniens medlemskap i internationella organisationer, i enlighet med det ovannämnda interimsavtalet från 1995 som fortfarande är i kraft. Parlamentet varnar för att om en snabb överenskommelse mellan båda stater uteblir kan detta leda till en långvarig försening för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens möjligheter till EU-anslutning. Bilaterala frågor på Balkan av det här slaget får inte ges företräde framför eller hindra processen för europeisk integration. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder medlaren Matthew Nimetz strävan, inom FN och i enlighet med FN:s säkerhetsråds ovannämnda resolutioner S/RES/817 och S/RES/845 från 1993, att lösa den tvist som uppstått om statens författningsenliga namn och att, på grundval av sitt förslag av den 6 oktober 2008, så snart som möjligt skapa slutgiltig enighet mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland om på vilket sätt man på internationell nivå kan förtydliga skillnaden mellan de olika områden som hör till olika stater men som ändå kallas Makedonien. Parlamentet inser att båda parter ställer sig tveksamma till förslaget i fråga. Det noterar att en ny förhandlare från f.d jugoslaviska republiken Makedonien utsetts och uppmanar båda parter att fortsatt engagera sig i samtalen under FN:s överinseende. Namnfrågan bör inte längre få vara ett hinder för f.d jugoslaviska republiken Makedoniens medlemskap i internationella organisationer, i enlighet med det ovannämnda interimsavtalet från 1995 som fortfarande är i kraft. Parlamentet varnar för att om en snabb överenskommelse mellan båda stater uteblir kan detta leda till en långvarig försening för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens möjligheter till EU-anslutning. Bilaterala frågor på Balkan av det här slaget får inte ges företräde framför eller hindra processen för europeisk integration.

| 13. | Europaparlamentet noterar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ingivit en ansökan hos Internationella domstolen beträffande artikel 11 i interimsavtalet. Parlamentet hoppas att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland åtar sig att fortsätta förhandlingarna, trots den rättsliga prövningen vid Internationella domstolen om genomförandet av interimsavtalet. Inför den nya förhandlingsrunda som ska inledas under den så kallade Nimetzprocessen hoppas parlamentet att samtliga regeringar i grannområdet ska stödja detta lands EU-integration och därmed bidra till stabilitet och välstånd i regionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ingivit en ansökan hos Internationella domstolen beträffande artikel 11 i interimsavtalet. Parlamentet hoppas att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland åtar sig att fortsätta förhandlingarna, trots den rättsliga prövningen vid Internationella domstolen om genomförandet av interimsavtalet. Inför den nya förhandlingsrunda som ska inledas under den så kallade Nimetzprocessen hoppas parlamentet att samtliga regeringar i grannområdet ska stödja detta lands EU-integration och därmed bidra till stabilitet och välstånd i regionen.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gör för att samarbeta med grannländer som är EU-medlemsstater, i syfte att se över eventuella meningsskiljaktigheter och feltolkningar av historien som kan förorsaka motsättningar, och uppmanar till att främja gemensamt firande av landets gemensamma kulturella och historiska arv tillsammans med grannarna. Parlamentet oroar sig över bristerna på framsteg när det gäller att bemöta hatpropagandans återkomst, särskilt i medierna och utbildningsväsendet, i förhållande till grannländerna, och fortsätter att uppmana regeringen att se till att allmänheten efterlever de relevanta EU- och Europarådsnormerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien gör för att samarbeta med grannländer som är EU-medlemsstater, i syfte att se över eventuella meningsskiljaktigheter och feltolkningar av historien som kan förorsaka motsättningar, och uppmanar till att främja gemensamt firande av landets gemensamma kulturella och historiska arv tillsammans med grannarna. Parlamentet oroar sig över bristerna på framsteg när det gäller att bemöta hatpropagandans återkomst, särskilt i medierna och utbildningsväsendet, i förhållande till grannländerna, och fortsätter att uppmana regeringen att se till att allmänheten efterlever de relevanta EU- och Europarådsnormerna.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att det i en demokrati pågår ett samspel mellan regering och opposition och att det i en demokrati alltid finns plats för avvikande meningar, tas hänsyn till alternativa lösningar och finns möjligheter att skapa majoriteter för en annan politik, och att det är viktigt att se till att delar av befolkningen inte grips av rädsla för att denna tolerans minskar om ett parti har majoritet i parlamentet, något som efter det senaste parlamentsvalet är fallet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att det i en demokrati pågår ett samspel mellan regering och opposition och att det i en demokrati alltid finns plats för avvikande meningar, tas hänsyn till alternativa lösningar och finns möjligheter att skapa majoriteter för en annan politik, och att det är viktigt att se till att delar av befolkningen inte grips av rädsla för att denna tolerans minskar om ett parti har majoritet i parlamentet, något som efter det senaste parlamentsvalet är fallet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

| 16. | Europaparlamentet kräver att medborgare som inger klagomål om maktmissbruk och/eller korruption förses med ett klart och tydligt intyg över sin anmälan. Parlamentet välkomnar nuvarande praxis enligt vilken medborgarna informeras om handläggningen och slutresultatet av klagomålen, och det faktum att dessa klagomål registreras av polisen och rättsväsendet på ett redigt och enhetligt sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att medborgare som inger klagomål om maktmissbruk och/eller korruption förses med ett klart och tydligt intyg över sin anmälan. Parlamentet välkomnar nuvarande praxis enligt vilken medborgarna informeras om handläggningen och slutresultatet av klagomålen, och det faktum att dessa klagomål registreras av polisen och rättsväsendet på ett redigt och enhetligt sätt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att intensifiera kampen mot kopplingarna mellan den organiserade brottsligheten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Kosovo och Albanien. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att intensifiera kampen mot kopplingarna mellan den organiserade brottsligheten i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Kosovo och Albanien.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att den nya lagen om rättslig ställning för kyrkor, religiösa samfund och religiösa grupper av den 20 september 2007 ännu inte fått till följd att medlemmar av olika trosinriktningar upplever att de har samma möjligheter att utöva och sprida sin tro och i detta syfte äga, använda och uppföra byggnader som de två sedan länge största samfunden i landet, den ”makedoniska” ortodoxa kyrkan och islam. Parlamentet påminner om att myndigheterna har en skyldighet att skydda toleransen gentemot oliktänkande och rätten till religiös mångfald. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att den nya lagen om rättslig ställning för kyrkor, religiösa samfund och religiösa grupper av den 20 september 2007 ännu inte fått till följd att medlemmar av olika trosinriktningar upplever att de har samma möjligheter att utöva och sprida sin tro och i detta syfte äga, använda och uppföra byggnader som de två sedan länge största samfunden i landet, den ”makedoniska” ortodoxa kyrkan och islam. Parlamentet påminner om att myndigheterna har en skyldighet att skydda toleransen gentemot oliktänkande och rätten till religiös mångfald.

| 19. | Det är beklagligt att krafter inom regeringen i tilltagande omfattning utövar påtryckningar på medierna, särskilt under valkampanjen. Europaparlamentet kräver fortsatt oberoende och mångsidig information i radio och tv, där de varierande åsikterna i samhället ska återspeglas, både genom att man garanterar den redaktionella friheten att tillhandahålla information och genom att man förhindrar att kommersiella kanaler ingår nära allianser med vissa partier eller politiker. Parlamentet oroar sig också över att tidningar och tv-kanaler ekonomiskt är starkt beroende av statlig reklam och intäkter från den, vilket kan avskräcka från kritisk journalistik. |
| --- | --- |

19.

Det är beklagligt att krafter inom regeringen i tilltagande omfattning utövar påtryckningar på medierna, särskilt under valkampanjen. Europaparlamentet kräver fortsatt oberoende och mångsidig information i radio och tv, där de varierande åsikterna i samhället ska återspeglas, både genom att man garanterar den redaktionella friheten att tillhandahålla information och genom att man förhindrar att kommersiella kanaler ingår nära allianser med vissa partier eller politiker. Parlamentet oroar sig också över att tidningar och tv-kanaler ekonomiskt är starkt beroende av statlig reklam och intäkter från den, vilket kan avskräcka från kritisk journalistik.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det, trots de ändringar som gjorts i sysselsättningslagen från 2005, fortfarande är oklart hur de olika fackförbunden som existerar sida vid sida kan ingå juridiskt giltiga avtal med regering och entreprenörer, i synnerhet på grund av det gällande kravet om att fackförbunden, för att kvalificera sig som avtalsparter, måste företräda 33 % av de anställda som berörs. Parlamentet anser att det här utgör ett hinder för mångfald och leder till att intresserade parter kontinuerligt ifrågasätter medlemsnivåerna i dessa fackförbund. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att det, trots de ändringar som gjorts i sysselsättningslagen från 2005, fortfarande är oklart hur de olika fackförbunden som existerar sida vid sida kan ingå juridiskt giltiga avtal med regering och entreprenörer, i synnerhet på grund av det gällande kravet om att fackförbunden, för att kvalificera sig som avtalsparter, måste företräda 33 % av de anställda som berörs. Parlamentet anser att det här utgör ett hinder för mångfald och leder till att intresserade parter kontinuerligt ifrågasätter medlemsnivåerna i dessa fackförbund.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att snabbt anlägga nya avfallsdeponier, stänga och sanera gamla soptippar och samtidigt utveckla konkreta åtgärder för sopsortering och avfallsåtervinning med olika bolag, och att bygga anläggningar för omvandling av avfall till energi respektive värme. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att snabbt anlägga nya avfallsdeponier, stänga och sanera gamla soptippar och samtidigt utveckla konkreta åtgärder för sopsortering och avfallsåtervinning med olika bolag, och att bygga anläggningar för omvandling av avfall till energi respektive värme.

| 22. | Europaparlamentet kräver att man förbättrar och bevarar vattenkvaliteten och vattennivåerna i de gränsbelägna sjöarna Ohridsjön, Prespasjön och Doiransjön och sluter effektiva avtal om detta med grannländerna Albanien och Grekland. Det är glädjande att man utarbetat ett lagförslag om vattenförvaltning. Parlamentet uppmanar landets parlament att snabbt behandla förslaget. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet kräver att man förbättrar och bevarar vattenkvaliteten och vattennivåerna i de gränsbelägna sjöarna Ohridsjön, Prespasjön och Doiransjön och sluter effektiva avtal om detta med grannländerna Albanien och Grekland. Det är glädjande att man utarbetat ett lagförslag om vattenförvaltning. Parlamentet uppmanar landets parlament att snabbt behandla förslaget.

| 23. | Europaparlamentet har med oro tagit del av de för människor och miljö negativa effekterna av oljeraffinaderiet OKTA, som är i drift i kommunen Ilinden nära Skopje och anses vara landets största förorenare. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet har med oro tagit del av de för människor och miljö negativa effekterna av oljeraffinaderiet OKTA, som är i drift i kommunen Ilinden nära Skopje och anses vara landets största förorenare.

| 24. | Europaparlamentet varnar för att kontinuiteten i städernas dricksvattenförsörjning kan komma att äventyras utan nya investeringar i vattenmagasin, vattenrening och vattenledningar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet varnar för att kontinuiteten i städernas dricksvattenförsörjning kan komma att äventyras utan nya investeringar i vattenmagasin, vattenrening och vattenledningar.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att försöka få igång processen för avreglering och privatisering av lokala offentliga tjänster, särskilt avseende sektorn för produktion, överföring och distribution av elenergi. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att försöka få igång processen för avreglering och privatisering av lokala offentliga tjänster, särskilt avseende sektorn för produktion, överföring och distribution av elenergi.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att järnvägsnätet blivit sämre under de senaste åren. Parlamentet konstaterar att i synnerhet frekvenserna för såväl inrikes passagerartåg som förbindelserna till grannländerna reducerats till ett minimum och att den materiel som används är mindre lämpad för passagerartransport över förhållandevis korta avstånd, vilket gör att det behövs nya investeringar om man i framtiden vill ha kvar persontrafiken med tåg. Parlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att bygga en järnvägsförbindelse mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bulgarien, en förbindelse som skulle kunna bidra till ekonomisk utveckling och stabilitet i regionen som helhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att järnvägsnätet blivit sämre under de senaste åren. Parlamentet konstaterar att i synnerhet frekvenserna för såväl inrikes passagerartåg som förbindelserna till grannländerna reducerats till ett minimum och att den materiel som används är mindre lämpad för passagerartransport över förhållandevis korta avstånd, vilket gör att det behövs nya investeringar om man i framtiden vill ha kvar persontrafiken med tåg. Parlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att bygga en järnvägsförbindelse mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bulgarien, en förbindelse som skulle kunna bidra till ekonomisk utveckling och stabilitet i regionen som helhet.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att påskynda planering och produktion där förnybara energikällor utnyttjas, särskilt sol- och vindkraft. I detta avseende uppmanar parlamentet myndigheterna i Skopje att göra allt de kan för att utveckla en energipolitik som ligger i linje med Europeiska unionens mål och ge sitt stöd för EU:s position vid den framtida Köpenhamnskonferensen om ett avtal för tiden efter Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringen att påskynda planering och produktion där förnybara energikällor utnyttjas, särskilt sol- och vindkraft. I detta avseende uppmanar parlamentet myndigheterna i Skopje att göra allt de kan för att utveckla en energipolitik som ligger i linje med Europeiska unionens mål och ge sitt stöd för EU:s position vid den framtida Köpenhamnskonferensen om ett avtal för tiden efter Kyotoprotokollet.

| 28. | Europaparlamentet oroas av att de många rapporterna om offer för våld i hemmet verkar öka och efterlyser, vid sidan av den redan befintliga familjelagen, en särskild lag mot våld i hemmet som gör det möjligt för allmänna åklagare att åtala dem som utövar våld i hemmet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet oroas av att de många rapporterna om offer för våld i hemmet verkar öka och efterlyser, vid sidan av den redan befintliga familjelagen, en särskild lag mot våld i hemmet som gör det möjligt för allmänna åklagare att åtala dem som utövar våld i hemmet.

| 29. | Europaparlamentet oroar sig över den romska minoritetens förfördelade ställning i landet, bland annat med tanke på Amnesty Internationals senaste rapport enligt vilken 39 procent av de romska kvinnorna aldrig eller i ringa mån går i skola, 83 procent aldrig omfattats av officiellt betald sysselsättning och 31 procent lider av kroniska sjukdomar – siffror som strukturellt ligger högre än genomsnittet för kvinnor som inte är av romsk härkomst. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet oroar sig över den romska minoritetens förfördelade ställning i landet, bland annat med tanke på Amnesty Internationals senaste rapport enligt vilken 39 procent av de romska kvinnorna aldrig eller i ringa mån går i skola, 83 procent aldrig omfattats av officiellt betald sysselsättning och 31 procent lider av kroniska sjukdomar – siffror som strukturellt ligger högre än genomsnittet för kvinnor som inte är av romsk härkomst.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts hittills när det gäller romernas politiska representation. Samtidigt uppmanar parlamentet regeringen att påskynda genomförandet av befintlig politik för romerna och att ställa adekvata resurser till förfogande som möjliggör detta. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts hittills när det gäller romernas politiska representation. Samtidigt uppmanar parlamentet regeringen att påskynda genomförandet av befintlig politik för romerna och att ställa adekvata resurser till förfogande som möjliggör detta.

| 31. | Precis som FN:s flyktingkommissariat UNHCR välkomnar också Europaparlamentet det faktum att ingen av de minoriteter som flytt från Kosovo och vars medlemmar inte fått något permanent uppehållstillstånd hittills tvingats lämna landet, och hoppas på en snabb överenskommelse mellan regeringen och UNHCR om ansvaret för det finansiella stödet till dessa människor. |
| --- | --- |

31.

Precis som FN:s flyktingkommissariat UNHCR välkomnar också Europaparlamentet det faktum att ingen av de minoriteter som flytt från Kosovo och vars medlemmar inte fått något permanent uppehållstillstånd hittills tvingats lämna landet, och hoppas på en snabb överenskommelse mellan regeringen och UNHCR om ansvaret för det finansiella stödet till dessa människor.

| 32. | Med tanke på att den internationella finanskrisen nått Europa och skulle kunna få indirekta följder för handel och utländska investeringar på västra Balkan uppmanar Europaparlamentet kommissionen till vaksamhet och till att vid behov godkänna lämpliga åtgärder för att garantera en smidig fortsättning på stabiliserings- och associeringsprocessen för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och andra länder på västa Balkan, eftersom detta är viktigt för stabiliteten i regionen och ligger i EU:s eget intresse. |
| --- | --- |

32.

Med tanke på att den internationella finanskrisen nått Europa och skulle kunna få indirekta följder för handel och utländska investeringar på västra Balkan uppmanar Europaparlamentet kommissionen till vaksamhet och till att vid behov godkänna lämpliga åtgärder för att garantera en smidig fortsättning på stabiliserings- och associeringsprocessen för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och andra länder på västa Balkan, eftersom detta är viktigt för stabiliteten i regionen och ligger i EU:s eget intresse.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringen och parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 32.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0363.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0172.

(4)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 402.

(5)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 402.

(6)  EUT L 334, 19.12.2007, s. 120.

(7)  EUT L 334, 19.12.2007, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/153 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/153

---

Torsdag 12 mars 2009Uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien

P6_TA(2009)0136

Europaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (2008/2290(INI))

2010/C 87 E/30

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Annemie Neyts-Uyttebroeck med flera för ALDE-gruppen, om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (”tribunalen”) (B6-0417/2008), omfattande republikerna som utgör det territorium som fram till den 25 juni 1991 utgjorde Socialistiska federala republiken Jugoslavien, dvs. Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Makedonien, Montenegro, Serbien, Kosovo och Slovenien,

med beaktande av att tribunalen är en FN-domstol, som verkar i Europa och hanterar europeiska frågor, upprättad 1993 som en tillfällig institution med uppdrag att särskilt undersöka allvarliga kränkningar av den internationella humanitära rätten i f.d. Jugoslavien sedan 1991 och åtala de ansvariga,

med beaktande av att de inhemska rättssystemen i f.d. Jugoslavien vid den tidpunkten inte var förmögna eller benägna att undersöka och åtala de ansvariga,

med beaktande av att tribunalen har väckt åtal mot 161 personer, att den har avslutat rättegångsförfarandena mot 116 anklagade, att ett antal anklagade för närvarande befinner sig i olika skeden av förfarandena vid tribunalen, att endast fem anklagades mål fortfarande befinner sig i förundersökningsskedet och väntar på att deras rättegångar ska inledas, och att endast två av de åtalade personerna, Ratko Mladić och Goran Hadžić, fortfarande är på fri fot (1),

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner S/RES 1503 (2003) och S/RES 1534 (2004) i vilka tribunalen uppmanas att vidta alla möjliga åtgärder för att avsluta alla sina uppgifter senast i slutet av 2010 (”avslutningsstrategin”),

med beaktande av att datumen i avslutningsstrategin är riktdatum och inte absoluta tidsfrister,

med beaktande av de halvårsvisa bedömningar och rapporter som har lämnats in av tribunalens ordförande och åklagare, i enlighet med punkt 6 i FN:s säkerhetsråds resolution S/RES 1534 (2004) om framstegen i riktning mot ett genomförande av avslutningsstrategin,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/63/256 om ett övergripande förslag för lämpliga incitament för att behålla personalen vid Internationella krigsförbrytartribunalen för Rwanda och Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, som antogs med konsensus den 23 december 2008,

med beaktande av Europeiska unionens och dess medlemsstaters avsevärda och fasta stöd för tribunalen och dess arbete,

med beaktande av att fullständigt samarbete med tribunalen har blivit ett centralt riktmärke i EU:s politik gentemot länderna på västra Balkan,

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2009 om Srebrenica (2),

med beaktande av artiklarna 114.3 och 83.5 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0112/2009), och av följande skäl:

| A. | Tribunalen, som har sitt säte i Haag, och det arbete som utförs vid tribunalen förtjänar Europeiska unionens och dess medlemsstaters fortsatta och fulla stöd. |
| --- | --- |

A.

Tribunalen, som har sitt säte i Haag, och det arbete som utförs vid tribunalen förtjänar Europeiska unionens och dess medlemsstaters fortsatta och fulla stöd.

| B. | Tribunalen har avkunnat prejudicerande domar om folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, och har redan bidragit väsentligt till försoningsprocessen på västra Balkan, och därigenom även till återupprättandet och upprätthållandet av freden i regionen. |
| --- | --- |

B.

Tribunalen har avkunnat prejudicerande domar om folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, och har redan bidragit väsentligt till försoningsprocessen på västra Balkan, och därigenom även till återupprättandet och upprätthållandet av freden i regionen.

| C. | Fullständigt samarbete med tribunalen har varit ett av de fasta villkor som fastslagits av Europeiska unionen i dess avtalsenliga förbindelser med länderna i regionen. |
| --- | --- |

C.

Fullständigt samarbete med tribunalen har varit ett av de fasta villkor som fastslagits av Europeiska unionen i dess avtalsenliga förbindelser med länderna i regionen.

| D. | Tribunalen har bidragit till att lägga grunden för nya normer inom konfliktlösning och utveckling efter konflikter i hela världen, försett eventuella framtida tillfälliga tribunaler med lärdomar och visat att effektiv och öppen internationell rättskipning är möjlig. Dess bidrag till utvecklingen av internationell straffrätt är allmänt erkänt. |
| --- | --- |

D.

Tribunalen har bidragit till att lägga grunden för nya normer inom konfliktlösning och utveckling efter konflikter i hela världen, försett eventuella framtida tillfälliga tribunaler med lärdomar och visat att effektiv och öppen internationell rättskipning är möjlig. Dess bidrag till utvecklingen av internationell straffrätt är allmänt erkänt.

| E. | Vissa av tribunalens åtal, beslut och domar har betraktats som kontroversiella i olika delar av västra Balkan och på andra håll. Nyttig lärdom kan dras av dessa reaktioner, som kommer att utgöra en del av arvet efter tribunalen, men behovet av en separat överklagandekammare och ett uppsökande program understryks också. |
| --- | --- |

E.

Vissa av tribunalens åtal, beslut och domar har betraktats som kontroversiella i olika delar av västra Balkan och på andra håll. Nyttig lärdom kan dras av dessa reaktioner, som kommer att utgöra en del av arvet efter tribunalen, men behovet av en separat överklagandekammare och ett uppsökande program understryks också.

| F. | Tribunalen fortsätter att ägna sig åt många olika uppsökande insatser för att föra sin verksamhet närmare de berörda länderna, vilket innefattar underlättande av lokala mediers bevakning av rättegångarna, direkt gemenskapsuppsökning av dess tjänstemän på plats och kapacitetsbyggande insatser tillsammans med det inhemska rättsväsende som hanterar krigsförbrytelser, liksom ett antal projekt genom vilka man försöker identifiera bästa praxis. |
| --- | --- |

F.

Tribunalen fortsätter att ägna sig åt många olika uppsökande insatser för att föra sin verksamhet närmare de berörda länderna, vilket innefattar underlättande av lokala mediers bevakning av rättegångarna, direkt gemenskapsuppsökning av dess tjänstemän på plats och kapacitetsbyggande insatser tillsammans med det inhemska rättsväsende som hanterar krigsförbrytelser, liksom ett antal projekt genom vilka man försöker identifiera bästa praxis.

| G. | De ovan nämnda resolutionerna S/RES 1503 (2003) och S/RES 1534 (2004) från FN:s säkerhetsråd uppmanade tribunalen och Internationella tribunalen för Rwanda att slutföra alla utredningar före 2004, alla rättegångar i första instans före 2008 och allt arbete före 2010. Tribunalen har dock låtit förstå att den inte kommer att vara i stånd att avsluta rättegångarna i första instans före slutet av 2009, detta delvis på grund av det stora antalet överklaganden. Därför bör FN:s säkerhetsråd fatta ett nytt beslut som förlänger tribunalens mandat. |
| --- | --- |

G.

De ovan nämnda resolutionerna S/RES 1503 (2003) och S/RES 1534 (2004) från FN:s säkerhetsråd uppmanade tribunalen och Internationella tribunalen för Rwanda att slutföra alla utredningar före 2004, alla rättegångar i första instans före 2008 och allt arbete före 2010. Tribunalen har dock låtit förstå att den inte kommer att vara i stånd att avsluta rättegångarna i första instans före slutet av 2009, detta delvis på grund av det stora antalet överklaganden. Därför bör FN:s säkerhetsråd fatta ett nytt beslut som förlänger tribunalens mandat.

| H. | Tribunalen har tagit initiativ till att utarbeta en plan som FN:s säkerhetsråd har godkänt i sina ovannämnda resolutioner och som blivit känd som ”avslutningsstrategin”. Dess syfte är att se till att tribunalen framgångsrikt och i rätt tid avslutar sitt uppdrag, i samordning med de inhemska rättssystemen i berörda länder. |
| --- | --- |

H.

Tribunalen har tagit initiativ till att utarbeta en plan som FN:s säkerhetsråd har godkänt i sina ovannämnda resolutioner och som blivit känd som ”avslutningsstrategin”. Dess syfte är att se till att tribunalen framgångsrikt och i rätt tid avslutar sitt uppdrag, i samordning med de inhemska rättssystemen i berörda länder.

| I. | Planen består av tre faser och riktdatum för avslutande av tribunalens uppdrag. Det nuvarande målet är att avsluta alla förfaranden (rättegångar och överklaganden) senast 2011, med viss övergång in på 2012. För att uppnå dessa mål inriktar sig tribunalen på de högsta ledarna som misstänks för brott inom dess befogenhetsområde, och har överfört mål mot anklagade på låg- och mellannivå till behöriga nationella rättsinstanser samt ordnat med gemensam rättslig prövning av svaranden, där man dock bör se till att de sammanslagna rättegångarna inte genomförs på bekostnad av de anklagades rättigheter. Nationella åklagare och domstolar har möjlighet att inleda och driva, vilket de också gör, flera mål själva, även om vissa nationella domstolar inte kan eller inte vill driva brottmålsförfaranden i enlighet med internationella standarder och normer för rättvis prövning. Överföring till nationella domstolar har i vissa fall stött på motstånd från offer och vittnen som varit direkt involverade i målen. |
| --- | --- |

I.

Planen består av tre faser och riktdatum för avslutande av tribunalens uppdrag. Det nuvarande målet är att avsluta alla förfaranden (rättegångar och överklaganden) senast 2011, med viss övergång in på 2012. För att uppnå dessa mål inriktar sig tribunalen på de högsta ledarna som misstänks för brott inom dess befogenhetsområde, och har överfört mål mot anklagade på låg- och mellannivå till behöriga nationella rättsinstanser samt ordnat med gemensam rättslig prövning av svaranden, där man dock bör se till att de sammanslagna rättegångarna inte genomförs på bekostnad av de anklagades rättigheter. Nationella åklagare och domstolar har möjlighet att inleda och driva, vilket de också gör, flera mål själva, även om vissa nationella domstolar inte kan eller inte vill driva brottmålsförfaranden i enlighet med internationella standarder och normer för rättvis prövning. Överföring till nationella domstolar har i vissa fall stött på motstånd från offer och vittnen som varit direkt involverade i målen.

| J. | Tribunalens tre rättegångskammare (och en överklagandekammare) har upprätthållit sin fulla produktivitet och behandlar mål med flera anklagade. Hänskjutandet av mål till behöriga nationella rättsinstanser har haft en betydande inverkan på tribunalens arbetsbelastning överlag, men faktorer utanför dess kontroll har lett till vissa förseningar och ytterligare oförutsedda förseningar kan inte uteslutas. |
| --- | --- |

J.

Tribunalens tre rättegångskammare (och en överklagandekammare) har upprätthållit sin fulla produktivitet och behandlar mål med flera anklagade. Hänskjutandet av mål till behöriga nationella rättsinstanser har haft en betydande inverkan på tribunalens arbetsbelastning överlag, men faktorer utanför dess kontroll har lett till vissa förseningar och ytterligare oförutsedda förseningar kan inte uteslutas.

| K. | De två återstående personer som efterlyses, Ratko Mladić och Goran Hadžić, måste också ställas inför rätta. Deras gripande är avhängigt av vissa staters obligatoriska samarbete i enlighet med artikel 29 i tribunalens stadgar, inklusive vid sökandet, gripandet och överflyttningen av efterlysta samt vid framläggning av bevis från till exempel inhemska arkiv. Det har inte alltid varit möjligt att gripa och flytta över efterlysta och inte heller att frambringa bevis mot dem. |
| --- | --- |

K.

De två återstående personer som efterlyses, Ratko Mladić och Goran Hadžić, måste också ställas inför rätta. Deras gripande är avhängigt av vissa staters obligatoriska samarbete i enlighet med artikel 29 i tribunalens stadgar, inklusive vid sökandet, gripandet och överflyttningen av efterlysta samt vid framläggning av bevis från till exempel inhemska arkiv. Det har inte alltid varit möjligt att gripa och flytta över efterlysta och inte heller att frambringa bevis mot dem.

| L. | I artikel 21 i tribunalens stadgar anges att alla anklagade personer har rätt att närvara vid rättegången. Tribunalen skulle därför inte kunna behandla målet i den anklagades frånvaro, även om den skulle ha rikliga bevis. |
| --- | --- |

L.

I artikel 21 i tribunalens stadgar anges att alla anklagade personer har rätt att närvara vid rättegången. Tribunalen skulle därför inte kunna behandla målet i den anklagades frånvaro, även om den skulle ha rikliga bevis.

| M. | Tribunalens åtagande att snabbt avsluta sitt uppdrag har konstaterats, men de kvarvarande målen måste behandlas utan att vara underkastade orealistisk tidspress, eftersom en sådan tidspress skulle kunna inverka menligt på den anklagades rätt till en rättvis rättegång. Det är inte möjligt att ta några genvägar som skulle äventyra säkerheten och välmåendet för dem som vittnar inför tribunalen. Riktdatumet för tribunalens avslutningsstrategi kan inte leda till straffrihet för de två kvarvarande efterlysta eller otillbörlig tidspress för de pågående rättegångarna. |
| --- | --- |

M.

Tribunalens åtagande att snabbt avsluta sitt uppdrag har konstaterats, men de kvarvarande målen måste behandlas utan att vara underkastade orealistisk tidspress, eftersom en sådan tidspress skulle kunna inverka menligt på den anklagades rätt till en rättvis rättegång. Det är inte möjligt att ta några genvägar som skulle äventyra säkerheten och välmåendet för dem som vittnar inför tribunalen. Riktdatumet för tribunalens avslutningsstrategi kan inte leda till straffrihet för de två kvarvarande efterlysta eller otillbörlig tidspress för de pågående rättegångarna.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Europaparlamentet erinrar om att en av de grundläggande värderingar som speglades i världssamfundets beslut att inrätta tribunalen var strävan efter rättvisa och kampen mot straffrihet. Samtidigt som det helt och hållet stöder Internationella tribunalens arbete, påpekar parlamentet att denna strävan inte helt kommer att kunna förverkligas om inte de pågående rättegångarna kan avslutas utan otillbörlig brådska och de två kvarvarande efterlysta, Ratko Mladić och Goran Hadžić, ställs inför rätta och prövas. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Europaparlamentet erinrar om att en av de grundläggande värderingar som speglades i världssamfundets beslut att inrätta tribunalen var strävan efter rättvisa och kampen mot straffrihet. Samtidigt som det helt och hållet stöder Internationella tribunalens arbete, påpekar parlamentet att denna strävan inte helt kommer att kunna förverkligas om inte de pågående rättegångarna kan avslutas utan otillbörlig brådska och de två kvarvarande efterlysta, Ratko Mladić och Goran Hadžić, ställs inför rätta och prövas.

| b) | Europaparlamentet betonar att strävan efter ett påskyndat förfarande inte bör ske på bekostnad av ett korrekt rättsförfarande, och upprepar den i dag allmänt delade åsikten att arvet efter tribunalen inte bara kommer att bedömas efter om den lyckas döma dem som är ansvariga för de allvarligaste brotten inom dess behörighetsområde, utan även efter om detta genomförs i enlighet med högsta grad av rättvisa. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet betonar att strävan efter ett påskyndat förfarande inte bör ske på bekostnad av ett korrekt rättsförfarande, och upprepar den i dag allmänt delade åsikten att arvet efter tribunalen inte bara kommer att bedömas efter om den lyckas döma dem som är ansvariga för de allvarligaste brotten inom dess behörighetsområde, utan även efter om detta genomförs i enlighet med högsta grad av rättvisa.

| c) | Europaparlamentet framhåller att det är av avgörande betydelse att man kan behålla högkvalificerad personal vid tribunalen för att framgångsrikt kunna avsluta rättegångar och överklaganden, och att förlusten av den specialiserade institutionella kunskapen som behövs för att avsluta kvarvarande rättegångar kan förvärras av den tidsplan som läggs fram i avslutningsstrategin. Parlamentet välkomnar i sammanhanget FN:s säkerhetsråds ovan nämnda resolution A/RES/63/256 som ger tribunalen möjlighet att erbjuda personalen anställningskontrakt i överensstämmelse med avslutningsstrategins tidsfrister och utreda icke-monetära incitament för att kunna ha kvar anställda i nyckelpositioner. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet framhåller att det är av avgörande betydelse att man kan behålla högkvalificerad personal vid tribunalen för att framgångsrikt kunna avsluta rättegångar och överklaganden, och att förlusten av den specialiserade institutionella kunskapen som behövs för att avsluta kvarvarande rättegångar kan förvärras av den tidsplan som läggs fram i avslutningsstrategin. Parlamentet välkomnar i sammanhanget FN:s säkerhetsråds ovan nämnda resolution A/RES/63/256 som ger tribunalen möjlighet att erbjuda personalen anställningskontrakt i överensstämmelse med avslutningsstrategins tidsfrister och utreda icke-monetära incitament för att kunna ha kvar anställda i nyckelpositioner.

| d) | Europaparlamentet understryker att det datum som fastställts för att förverkliga avslutningsstrategin å ena sidan bidrar till tribunalens produktivitet, men att datumet å andra sidan, om rättvisa ska skipas och rättegången mot Ratko Mladić och Goran Hadžić ska genomföras, inte under några omständigheter kan utgöra en tidsfrist för tribunalens verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet understryker att det datum som fastställts för att förverkliga avslutningsstrategin å ena sidan bidrar till tribunalens produktivitet, men att datumet å andra sidan, om rättvisa ska skipas och rättegången mot Ratko Mladić och Goran Hadžić ska genomföras, inte under några omständigheter kan utgöra en tidsfrist för tribunalens verksamhet.

| e) | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att skyndsamt undersöka om man bör överväga en tvåårig förlängning av tribunalens uppdrag och om detta skulle vara tillräckligt, med tanke på att varje förlängning inte bara bör bedömas i fråga om tid utan även i förhållande till resultat, och att befordra undersökningen av dessa frågor inom behöriga FN-strukturer. |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att skyndsamt undersöka om man bör överväga en tvåårig förlängning av tribunalens uppdrag och om detta skulle vara tillräckligt, med tanke på att varje förlängning inte bara bör bedömas i fråga om tid utan även i förhållande till resultat, och att befordra undersökningen av dessa frågor inom behöriga FN-strukturer.

| f) | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra FN:s säkerhetsråd att åta sig att förse tribunalen med tillräckliga resurser och tillräckligt stöd via FN:s allmänna budget fram till det att tribunalens mandat upphör. |
| --- | --- |

f)

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra FN:s säkerhetsråd att åta sig att förse tribunalen med tillräckliga resurser och tillräckligt stöd via FN:s allmänna budget fram till det att tribunalens mandat upphör.

| g) | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att fortsättningsvis stöda tribunalen i dess försök att få de berörda länderna att stärka samarbetet och öka ansträngningarna för de två kvarvarande efterlysta ska kunna gripas och därigenom göra det möjligt för tribunalen att fullfölja sitt mandat samt att i kontakten med FN vara mycket tydlig avseende kravet om att de två återstående efterlysta personerna måste ställas inför rätta, antingen inför tribunalen eller inför något annat organ, så att alla möjligheter till straffrihet kan undvikas. |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att fortsättningsvis stöda tribunalen i dess försök att få de berörda länderna att stärka samarbetet och öka ansträngningarna för de två kvarvarande efterlysta ska kunna gripas och därigenom göra det möjligt för tribunalen att fullfölja sitt mandat samt att i kontakten med FN vara mycket tydlig avseende kravet om att de två återstående efterlysta personerna måste ställas inför rätta, antingen inför tribunalen eller inför något annat organ, så att alla möjligheter till straffrihet kan undvikas.

| h) | Europaparlamentet betonar att dokument som är av vital betydelse för åtalen mot general Ante Gotovina, Mladen Markać och Ivan Čermak bör överlämnas av ansvariga myndigheter. Parlamentet framhåller att de krav som tribunalens chefsåklagare Serge Brammertz ställt nyligen bör efterlevas, om att relevant dokumentation som saknas måste lokaliseras och ställas till tribunalens förfogande. |
| --- | --- |

h)

Europaparlamentet betonar att dokument som är av vital betydelse för åtalen mot general Ante Gotovina, Mladen Markać och Ivan Čermak bör överlämnas av ansvariga myndigheter. Parlamentet framhåller att de krav som tribunalens chefsåklagare Serge Brammertz ställt nyligen bör efterlevas, om att relevant dokumentation som saknas måste lokaliseras och ställas till tribunalens förfogande.

| i) | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen fortsatt bör betona att uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna innefattar ett fullt fungerande domstolsväsende som kan pröva åtal för brott mot humanitär rätt, även efter det att tribunalens struktur upphört att fungera. Parlamentet uppmanar rådet att fastställa klara normer för hur rättsväsendets verksamhet i länderna på västra Balkan ska bedömas efter det att tribunalens mandattid har löpt ut, detta bland annat för att säkerställa att villkoren för frihetsberövande svarar mot internationella standarder och att straff utdömda av tribunalen verkställs. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till inhemska utredningar och rättegångar för krigsförbrytelser, till exempel genom att bistå rättsvårdande och rättsliga myndigheter samt åklagarmyndigheter samt finansiera utbildning och vittnesskydd. |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen fortsatt bör betona att uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna innefattar ett fullt fungerande domstolsväsende som kan pröva åtal för brott mot humanitär rätt, även efter det att tribunalens struktur upphört att fungera. Parlamentet uppmanar rådet att fastställa klara normer för hur rättsväsendets verksamhet i länderna på västra Balkan ska bedömas efter det att tribunalens mandattid har löpt ut, detta bland annat för att säkerställa att villkoren för frihetsberövande svarar mot internationella standarder och att straff utdömda av tribunalen verkställs. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till inhemska utredningar och rättegångar för krigsförbrytelser, till exempel genom att bistå rättsvårdande och rättsliga myndigheter samt åklagarmyndigheter samt finansiera utbildning och vittnesskydd.

| j) | Europaparlamentet inser att staternas överhöghet även i fortsättningen utgör en hörnsten i den internationella ordningen, och påpekar att det är centralt att även det internationella samfundet stöder utvecklingen av en inhemsk kapacitet på Balkan så att lokala domstolar kan fortsätta med det arbete som inletts av tribunalen. Parlamentet stöder EU:s befintliga finansiering av exempelvis uppsökande program inom ramen för europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Rådet uppmanas i detta sammanhang att överväga en ökning av stödet för Internationella tribunalens fortsättningsstrategi, och efterlyser ett ökat samarbete mellan de rättsliga och åtalande organen på västra Balkan, särskilt i fall som inbegriper utlämning och ömsesidigt rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

j)

Europaparlamentet inser att staternas överhöghet även i fortsättningen utgör en hörnsten i den internationella ordningen, och påpekar att det är centralt att även det internationella samfundet stöder utvecklingen av en inhemsk kapacitet på Balkan så att lokala domstolar kan fortsätta med det arbete som inletts av tribunalen. Parlamentet stöder EU:s befintliga finansiering av exempelvis uppsökande program inom ramen för europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. Rådet uppmanas i detta sammanhang att överväga en ökning av stödet för Internationella tribunalens fortsättningsstrategi, och efterlyser ett ökat samarbete mellan de rättsliga och åtalande organen på västra Balkan, särskilt i fall som inbegriper utlämning och ömsesidigt rättsligt bistånd.

| k) | Europaparlamentet uppmärksammar att det kommer att bli centralt att ha en tydlig mekanism klar för att hantera tribunalens kvarvarande funktioner när denna avvecklas, för att se till att dess arv förstärker de principer som motiverade dess inrättande. |
| --- | --- |

k)

Europaparlamentet uppmärksammar att det kommer att bli centralt att ha en tydlig mekanism klar för att hantera tribunalens kvarvarande funktioner när denna avvecklas, för att se till att dess arv förstärker de principer som motiverade dess inrättande.

| l) | Europaparlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål, inom behöriga FN-strukturer, befordra förfarandena inriktade på en mekanism för att hantera de föreliggande och mer långsiktiga kvarvarande funktionerna, t.ex. när det gäller vittnesskydd, skydd mot hot riktade mot vittnen, frågor gällande otillbörligt uppträdande inför rätten, granskningar i fall av mottagande av friande bevisning, övervakning av rättegångar som hänskjutits till regionen (för närvarande övervakad av tribunalens åklagarmyndighet genom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)), fängelsevillkor och frågor förknippade med benådning eller omvandling av straff etc. Parlamentet föreslår att man lägger fram ett förslag till FN:s säkerhetsråd för det möjliga inrättandet av ett gemensamt kontor för att i framtiden hantera kvarvarande funktioner från Internationella krigsförbrytartribunalen, Internationella tribunalen för Rwanda och specialdomstolen för Sierra Leone. |
| --- | --- |

l)

Europaparlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål, inom behöriga FN-strukturer, befordra förfarandena inriktade på en mekanism för att hantera de föreliggande och mer långsiktiga kvarvarande funktionerna, t.ex. när det gäller vittnesskydd, skydd mot hot riktade mot vittnen, frågor gällande otillbörligt uppträdande inför rätten, granskningar i fall av mottagande av friande bevisning, övervakning av rättegångar som hänskjutits till regionen (för närvarande övervakad av tribunalens åklagarmyndighet genom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE)), fängelsevillkor och frågor förknippade med benådning eller omvandling av straff etc. Parlamentet föreslår att man lägger fram ett förslag till FN:s säkerhetsråd för det möjliga inrättandet av ett gemensamt kontor för att i framtiden hantera kvarvarande funktioner från Internationella krigsförbrytartribunalen, Internationella tribunalen för Rwanda och specialdomstolen för Sierra Leone.

| m) | Europaparlamentet påminner rådet om att EU bör vinnlägga sig om att säkra arvet efter tribunalen genom att se till att dess arkiv förvaras säkert på lämplig säker ort, möjligtvis på västra Balkan, att arkivet är så fullständigt och tillgängligt som möjligt samt att handlingarna görs tillgängliga över Internet. Parlamentet föreslår att lämpliga garantier för fri tillgång även bör ges till alla åklagare och försvarsadvokater samt, efter en lämplig tidsperiod, till historiker och forskare. |
| --- | --- |

m)

Europaparlamentet påminner rådet om att EU bör vinnlägga sig om att säkra arvet efter tribunalen genom att se till att dess arkiv förvaras säkert på lämplig säker ort, möjligtvis på västra Balkan, att arkivet är så fullständigt och tillgängligt som möjligt samt att handlingarna görs tillgängliga över Internet. Parlamentet föreslår att lämpliga garantier för fri tillgång även bör ges till alla åklagare och försvarsadvokater samt, efter en lämplig tidsperiod, till historiker och forskare.

| n) | Europaparlamentet betonar att arvet efter tribunalen även bör kopplas till den allmänna försoningsprocessen. I detta sammanhang uppmanar parlamentet staterna på västra Balkan och EU att stödja det arbete som icke-statliga organisationer och andra institutioner utför när de hjälper offer, främjar dialog och förståelse mellan etniska grupper samt strävar efter sanning och försoning. |
| --- | --- |

n)

Europaparlamentet betonar att arvet efter tribunalen även bör kopplas till den allmänna försoningsprocessen. I detta sammanhang uppmanar parlamentet staterna på västra Balkan och EU att stödja det arbete som icke-statliga organisationer och andra institutioner utför när de hjälper offer, främjar dialog och förståelse mellan etniska grupper samt strävar efter sanning och försoning.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, till FN:s säkerhetsråd och ordföranden för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, till FN:s säkerhetsråd och ordföranden för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien.

---

(1)  Skrivelse från ordföranden vid Internationella tribunalen till FN:s säkerhetsråd, S/2008/729, den 24 november 2008.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0028.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/157 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/157

---

Torsdag 12 mars 2009Femte världsforumet för vatten, Istanbul, 16–22 mars 2009

P6_TA(2009)0137

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om det femte världsforumet för vatten i Istanbul den 16–22 mars 2009

2010/C 87 E/31

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av ministerförklaringarna från de fyra första världsforumen för vatten som har hållits i Marrakech (1997), Haag (2000), Kyoto (2003) och Mexico City (2006),

med beaktande av förklaringen från Dublinkonferensen om vatten i förhållande till hållbar utveckling (1992) där man rekommenderar antagandet av en integrerad vattenförvaltning genom vilken vattnets värde i samtliga användningsområden erkänns och principen om avgiftsbeläggning av vatten införs,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution A/RES/58/217 om utropande av perioden 2005–2015 till ”det internationella årtiondet för vatteninitiativ” och den 22 mars varje år till ”Världsvattendagen”,

med beaktande av ministerförklaringen från den internationella konferensen om sötvatten i Bonn 2001, där man understryker det trängande behovet av att stimulera ny finansiering från alla möjliga typer av investerare och av att stärka den offentliga finansieringen av vatten i förhållande till privata medel, samtidigt som man uppmuntrar insatser på lokal nivå,

med beaktande av Monterreykonferensen (2002) där man införde idén om ett globalt partnerskap för vatten i form av en mångdimensionell och jämlik dialog mellan företag, finansinstitut och det civila samhället, på initiativ av Nepad (Nytt partnerskap för Afrikas utveckling) och G8-gruppen i Genua 2001 samt forumet för partnerskap med Afrika 2003,

med beaktande av konventionen från FN:s ekonomiska kommission för Europa, som antogs i Helsingfors 1992 och trädde i kraft 1996, om upprättande av en rättslig ram för regionalt samarbete om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar,

med beaktande av FN:s millennietoppmöte (New York, 6–8 september 2000), där man utarbetade millenieutvecklingsmålen om att till 2015 halvera andelen människor som saknar hållbar tillgång till dricksvatten,

med beaktande av Zaragoza-stadgan från 2008 ”En ny övergripande vision för vatten” och de rekommendationer som vattentribunen antog den 14 september 2008, den dag internationella utställningen i Zaragoza avslutades, och som översänts till FN:s generalsekreterare,

med beaktande av FN:s andra globala rapport om förvaltningen av vattenresurser ”Vatten, ett gemensamt ansvar” som offentliggjordes 2006,

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2004 om strategin för den inre marknaden: prioriteringar för 2003–2006 (1), där parlamentet i punkt 5 förklarar att ”tillgång till vatten är en mänsklig rättighet och att förvaltningen av vattenresurserna därför inte bör vara underställd bestämmelserna för den inre marknaden”,

med beaktande av UNDP:s Human Development Report 2006 ”Bortom bristen på vatten: makt, fattigdom och den globala vattenkrisen”, där detta FN-organ visar att fattigdom och inte den fysiska bristen på vatten är den främsta orsaken till att över en miljard människor saknar tillgång till vatten,

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2007 om lokala myndigheter och utvecklingssamarbete (2),

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om det fjärde världsforumet för vatten i Mexico City (16–22 mars 2006) (3),

med beaktande av de betydelsefulla initiativ från det europeiska civila samhället om vatten och rätten till dricksvatten för alla som hållits i Europaparlamentet, nämligen AMECE (världsförsamlingen av valda och medborgare för vatten, 18–20 mars 2007) och ”Peace with Water” (12–13 februari 2009) samt avtalet om ett världsprotokoll för vatten som diskuterades,

med beaktande av den muntliga frågan B6-0113/2009 till kommissionen om det femte världsforumet för vatten i Istanbul, 16–22 mars 2009,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Bristen på vatten och vattenrening leder till åtta miljoner dödsfall om året. Över en miljard människor har ingen enkel tillgång till dricksvatten till ett rimligt pris, och knappt två och en halv miljard människor saknar vattenreningsresurser. |
| --- | --- |

A.

Bristen på vatten och vattenrening leder till åtta miljoner dödsfall om året. Över en miljard människor har ingen enkel tillgång till dricksvatten till ett rimligt pris, och knappt två och en halv miljard människor saknar vattenreningsresurser.

| B. | 2,8 miljarder människor bor i områden med vattenförsörjningsproblem, en siffra som kommer att stiga till 3,9 miljarder fram till 2030. |
| --- | --- |

B.

2,8 miljarder människor bor i områden med vattenförsörjningsproblem, en siffra som kommer att stiga till 3,9 miljarder fram till 2030.

| C. | Det är den fattiga befolkningen som är värst drabbad av klimatförändringarna och samtidigt den som har sämst möjligheter att anpassa sig till dem. |
| --- | --- |

C.

Det är den fattiga befolkningen som är värst drabbad av klimatförändringarna och samtidigt den som har sämst möjligheter att anpassa sig till dem.

| D. | Den multinationella jordbruksindustrin är världens främsta förbrukare av sötvatten (70 procent av förbrukningen), som den får till ett löjeväckande pris. Överexploateringen av vattenresurser leder till en försämring och utbredning av vattenföroreningar och en allmän försämring av marken, vilket är orsaken till att fenomen med anknytning till torka ökar och blir allt mer strukturellt betingade. |
| --- | --- |

D.

Den multinationella jordbruksindustrin är världens främsta förbrukare av sötvatten (70 procent av förbrukningen), som den får till ett löjeväckande pris. Överexploateringen av vattenresurser leder till en försämring och utbredning av vattenföroreningar och en allmän försämring av marken, vilket är orsaken till att fenomen med anknytning till torka ökar och blir allt mer strukturellt betingade.

| E. | De tjänster som ansvarar för användning av vatten och en rimlig förvaltning av vatten bör fastställa en prisnivå som förhindrar överexploatering i vissa sektorer och möjliggör investeringar i underhåll och förbättring av infrastruktur. Kompletterande åtgärder för att garantera en rättvis vattenförsörjning och stöd från regeringarna till fattiga familjer så att de kan betala för sina grundläggande vattenbehov bör också införas. |
| --- | --- |

E.

De tjänster som ansvarar för användning av vatten och en rimlig förvaltning av vatten bör fastställa en prisnivå som förhindrar överexploatering i vissa sektorer och möjliggör investeringar i underhåll och förbättring av infrastruktur. Kompletterande åtgärder för att garantera en rättvis vattenförsörjning och stöd från regeringarna till fattiga familjer så att de kan betala för sina grundläggande vattenbehov bör också införas.

| F. | De globala vattensubventionerna, som resulterar i konstgjort låga vattenpriser, leder till en överexploatering i vissa sektorer och är en av de främsta orsakerna till vattenbrist. |
| --- | --- |

F.

De globala vattensubventionerna, som resulterar i konstgjort låga vattenpriser, leder till en överexploatering i vissa sektorer och är en av de främsta orsakerna till vattenbrist.

| G. | Vattenförsörjningen är extremt ojämn, trots att den borde vara en grundläggande och allmän rättighet, och bör därför lämpligast bestämmas och förvaltas på lokal nivå. |
| --- | --- |

G.

Vattenförsörjningen är extremt ojämn, trots att den borde vara en grundläggande och allmän rättighet, och bör därför lämpligast bestämmas och förvaltas på lokal nivå.

| H. | En avreglering av vattenförsörjningen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna, kan om den inte åtföljs av en solid rättslig ram leda till prisökningar som drabbar de fattigaste och försämrar deras tillgång till vatten. |
| --- | --- |

H.

En avreglering av vattenförsörjningen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna, kan om den inte åtföljs av en solid rättslig ram leda till prisökningar som drabbar de fattigaste och försämrar deras tillgång till vatten.

| I. | Offentlig-privata partnerskap, som bör kombinera en stram, tydlig lagstiftning med offentligt ägande och privata investeringar, bör däremot syfta till att förbättra tillgången till vatten och vattenrening för alla liksom till en kostnadseffektivare användning. |
| --- | --- |

I.

Offentlig-privata partnerskap, som bör kombinera en stram, tydlig lagstiftning med offentligt ägande och privata investeringar, bör däremot syfta till att förbättra tillgången till vatten och vattenrening för alla liksom till en kostnadseffektivare användning.

| J. | De främsta hindren för en effektiv vattenförvaltning är att vatten är politiskt och ekonomiskt lågprioriterat, dålig förvaltning, otillräckliga rättsliga ramar, dålig insyn i förhandlingarna om och tilldelningen av kontrakt, korruption och avsaknad av diskussion om avgifter. |
| --- | --- |

J.

De främsta hindren för en effektiv vattenförvaltning är att vatten är politiskt och ekonomiskt lågprioriterat, dålig förvaltning, otillräckliga rättsliga ramar, dålig insyn i förhandlingarna om och tilldelningen av kontrakt, korruption och avsaknad av diskussion om avgifter.

| K. | Den del av det offentliga utvecklingsbiståndet som går till vatten och vattenrening utgör enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) bara 9 procent av det bilaterala och bara 4,5 procent av det multilaterala offentliga utvecklingsbiståndet, och den är ojämnt fördelad eftersom de minst utvecklade länderna inte får mer än 24 procent av medlen trots att de har störst behov av dem. |
| --- | --- |

K.

Den del av det offentliga utvecklingsbiståndet som går till vatten och vattenrening utgör enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) bara 9 procent av det bilaterala och bara 4,5 procent av det multilaterala offentliga utvecklingsbiståndet, och den är ojämnt fördelad eftersom de minst utvecklade länderna inte får mer än 24 procent av medlen trots att de har störst behov av dem.

| L. | Världsforumet för vatten, som anordnas vart tredje år, är en plats för diskussion och globala politiska ställningstaganden om vattenförvaltning och vattenresurser, men hittills har insatserna från världsforumet tyvärr varit dåligt integrerade i FN:s arbete. |
| --- | --- |

L.

Världsforumet för vatten, som anordnas vart tredje år, är en plats för diskussion och globala politiska ställningstaganden om vattenförvaltning och vattenresurser, men hittills har insatserna från världsforumet tyvärr varit dåligt integrerade i FN:s arbete.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten, och tillgång till dricksvatten bör vara en grundläggande och allmän rättighet, och kräver därför att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att de fattigaste befolkningsgrupperna har tillgång till dricksvatten senast 2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten, och tillgång till dricksvatten bör vara en grundläggande och allmän rättighet, och kräver därför att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att de fattigaste befolkningsgrupperna har tillgång till dricksvatten senast 2015.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att vatten betraktas som en kollektiv nyttighet som bör stå under offentlig tillsyn, oavsett om det delvis eller helt förvaltas av den privata sektorn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att vatten betraktas som en kollektiv nyttighet som bör stå under offentlig tillsyn, oavsett om det delvis eller helt förvaltas av den privata sektorn.

| 3. | Europaparlamentet understryker att all vattenförvaltningspolitik även bör omfatta skydd av folkhälsan och miljön och att världsforumet på ett demokratiskt, inkluderande och konsensusmässigt sätt bör bidra till att utforma strategier som främjar en ekonomisk och jordbruksrelaterad utveckling för en hög vattenkvalitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att all vattenförvaltningspolitik även bör omfatta skydd av folkhälsan och miljön och att världsforumet på ett demokratiskt, inkluderande och konsensusmässigt sätt bör bidra till att utforma strategier som främjar en ekonomisk och jordbruksrelaterad utveckling för en hög vattenkvalitet.

| 4. | Europaparlamentet begär att systemen med globala subventioner av vattenförsörjningen avskaffas eftersom de undergräver incitamenten att förvalta vatten på ett effektivt sätt och bidrar till en överdriven förbrukning. Dessa medel skulle istället kunna anslås till målinriktade subventioner, framför allt till fattig landsbygdsbefolkning, så att alla får tillgång till vatten till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att systemen med globala subventioner av vattenförsörjningen avskaffas eftersom de undergräver incitamenten att förvalta vatten på ett effektivt sätt och bidrar till en överdriven förbrukning. Dessa medel skulle istället kunna anslås till målinriktade subventioner, framför allt till fattig landsbygdsbefolkning, så att alla får tillgång till vatten till ett överkomligt pris.

| 5. | Europaparlamentet lyfter fram fördelen med att inrätta organ för en gemensam förvaltning av vatten mellan länder i samma avrinningsområde för att skapa eller förstärka en gynnsam samhörighet och mildra spänningar eller lösa konflikter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet lyfter fram fördelen med att inrätta organ för en gemensam förvaltning av vatten mellan länder i samma avrinningsområde för att skapa eller förstärka en gynnsam samhörighet och mildra spänningar eller lösa konflikter.

| 6. | Europaparlamentet påminner om kvinnors viktiga roll i försörjningen, förvaltningen och bevarandet av vatten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om kvinnors viktiga roll i försörjningen, förvaltningen och bevarandet av vatten.

| 7. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att trots finanskrisen öka sina bidrag till det offentliga utvecklingsbiståndet för att uppnå millenieutvecklingsmålen om dricksvattenförsörjning, eftersom det finns ett årligt investeringsbehov på 180 000 000 000 USD. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att trots finanskrisen öka sina bidrag till det offentliga utvecklingsbiståndet för att uppnå millenieutvecklingsmålen om dricksvattenförsörjning, eftersom det finns ett årligt investeringsbehov på 180 000 000 000 USD.

| 8. | Europaparlamentet begär att resurserna i de europeiska fonderna för vatten till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) förstärks inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden och att nya finansieringsformer, bland annat privata, liksom innovativa partnerskap inrättas, framför allt solidarisk finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att resurserna i de europeiska fonderna för vatten till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) förstärks inom ramen för den tionde europeiska utvecklingsfonden och att nya finansieringsformer, bland annat privata, liksom innovativa partnerskap inrättas, framför allt solidarisk finansiering.

| 9. | Europaparlamentet begär att det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet främjar vissa multilaterala åtgärder, som det afrikanska initiativet för vatten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att det bilaterala offentliga utvecklingsbiståndet främjar vissa multilaterala åtgärder, som det afrikanska initiativet för vatten.

| 10. | Europaparlamentet anser att det offentliga utvecklingsbiståndet bör användas i kombination med resurser från de lokala myndigheterna, frivilliga donationer, banklån och privata medel, för att se till att vattensektorn får en så heltäckande finansiering som möjligt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det offentliga utvecklingsbiståndet bör användas i kombination med resurser från de lokala myndigheterna, frivilliga donationer, banklån och privata medel, för att se till att vattensektorn får en så heltäckande finansiering som möjligt.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på upprättandet av garantimekanismer som kan tillämpas av finans- och utvecklingsinstitut för att motarbeta investerares försiktighet på vattenmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet insisterar på upprättandet av garantimekanismer som kan tillämpas av finans- och utvecklingsinstitut för att motarbeta investerares försiktighet på vattenmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet anser att staten är en viktig aktör i vattenpolitiken inom ramen för sitt uppdrag att utforma politiken, vidta nödvändiga åtgärder, välja samarbetspartner och fördela ansvarsområden och samtidigt delegera verkställandet till de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att staten är en viktig aktör i vattenpolitiken inom ramen för sitt uppdrag att utforma politiken, vidta nödvändiga åtgärder, välja samarbetspartner och fördela ansvarsområden och samtidigt delegera verkställandet till de lokala myndigheterna.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att förvaltningen av vattenresurser ska omfattas av ett decentraliserat, inkluderande och integrerat tillvägagångssätt som gör användarna och beslutsfattarna delaktiga i utformningen av vattenpolitiken på lokal nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att förvaltningen av vattenresurser ska omfattas av ett decentraliserat, inkluderande och integrerat tillvägagångssätt som gör användarna och beslutsfattarna delaktiga i utformningen av vattenpolitiken på lokal nivå.

| 14. | Europaparlamentet ber kommissionen att utarbeta program för att öka medborgarnas medvetenhet om vatten både i EU och dess partnerländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ber kommissionen att utarbeta program för att öka medborgarnas medvetenhet om vatten både i EU och dess partnerländer.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att stödja de lokala myndigheterna i deras strävan efter en demokratisk vattenförvaltning som är effektiv, insynsvänlig, reglerad och uppfyller målen om hållbar utveckling för att tillgodose medborgarnas behov. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på behovet av att stödja de lokala myndigheterna i deras strävan efter en demokratisk vattenförvaltning som är effektiv, insynsvänlig, reglerad och uppfyller målen om hållbar utveckling för att tillgodose medborgarnas behov.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erkänna den grundläggande roll som de lokala myndigheterna har i skyddet och förvaltningen av vatten så att de får fullt ansvar för förvaltningen av vattensektorn. Parlamentet beklagar att befogenheterna i EU:s lokala myndigheter inte värderas högre i de europeiska samfinansieringsprogrammen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erkänna den grundläggande roll som de lokala myndigheterna har i skyddet och förvaltningen av vatten så att de får fullt ansvar för förvaltningen av vattensektorn. Parlamentet beklagar att befogenheterna i EU:s lokala myndigheter inte värderas högre i de europeiska samfinansieringsprogrammen.

| 17. | Europaparlamentet ber följaktligen rådet och kommissionen att uppmuntra de lokala myndigheterna i EU att avsätta en del av avgifterna från användarna för tillhandahållandet av vattentjänster och vattenrening till decentraliserade samarbetsinsatser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet ber följaktligen rådet och kommissionen att uppmuntra de lokala myndigheterna i EU att avsätta en del av avgifterna från användarna för tillhandahållandet av vattentjänster och vattenrening till decentraliserade samarbetsinsatser.

| 18. | Europaparlamentet begär att det offentliga ägandet ska bevaras men att det inom en lämplig regleringsmässig och rättslig ram ska göras större insatser för att engagera den privata sektorn i vattenförsörjningen så att man kan dra nytta av dess kapital, know-how och teknik för att förbättra tillgången till vatten och vattenrening för alla och för att tillgång till vatten ska erkännas som en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet begär att det offentliga ägandet ska bevaras men att det inom en lämplig regleringsmässig och rättslig ram ska göras större insatser för att engagera den privata sektorn i vattenförsörjningen så att man kan dra nytta av dess kapital, know-how och teknik för att förbättra tillgången till vatten och vattenrening för alla och för att tillgång till vatten ska erkännas som en grundläggande rättighet.

| 19. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas uppdrag är att integrera småskaliga privata leverantörer i sina nationella strategier för vattenförsörjning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas uppdrag är att integrera småskaliga privata leverantörer i sina nationella strategier för vattenförsörjning.

| 20. | Europaparlamentet anser att systemen med offentlig-privata partnerskap, där myndigheterna är ägare av infrastruktur och ingår kontrakt om förvaltning med den privata sektorn, kan vara ett sätt att förbättra medborgarnas tillgång till vatten och vattenrening till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att systemen med offentlig-privata partnerskap, där myndigheterna är ägare av infrastruktur och ingår kontrakt om förvaltning med den privata sektorn, kan vara ett sätt att förbättra medborgarnas tillgång till vatten och vattenrening till ett överkomligt pris.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på främjandet av nya tillvägagångssätt som exempelvis bevattning av landsbygdsområden och inrättande av gröna bälten runt städer för att trygga livsmedelsförsörjningen och stärka den lokala självförsörjningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet insisterar på främjandet av nya tillvägagångssätt som exempelvis bevattning av landsbygdsområden och inrättande av gröna bälten runt städer för att trygga livsmedelsförsörjningen och stärka den lokala självförsörjningen.

| 22. | Europaparlamentet anser att frivilligorganisationernas roll som medlare med befolkningen är ett oumbärligt komplement för att projekten i de fattiga länderna ska lyckas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att frivilligorganisationernas roll som medlare med befolkningen är ett oumbärligt komplement för att projekten i de fattiga länderna ska lyckas.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser införandet av avgiftsutjämning för att de fattigaste ska få tillgång till vatten till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser införandet av avgiftsutjämning för att de fattigaste ska få tillgång till vatten till ett överkomligt pris.

| 24. | Europaparlamentet är övertygat om att lokalt sparande även bör tillämpas, vilket kräver att regeringarna undanröjer alla rättsliga, skattemässiga eller administrativa hinder för utvecklingen av de lokala finansmarknaderna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är övertygat om att lokalt sparande även bör tillämpas, vilket kräver att regeringarna undanröjer alla rättsliga, skattemässiga eller administrativa hinder för utvecklingen av de lokala finansmarknaderna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att driva en gynnsam vattenförvaltningspolitik, som grundar sig på principen om allmän, rättvis och icke-diskriminerande tillgång till rent vatten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att driva en gynnsam vattenförvaltningspolitik, som grundar sig på principen om allmän, rättvis och icke-diskriminerande tillgång till rent vatten.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta och stödja utvecklingsländernas ansträngningar för att anpassa sig till och minska effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet påminner i detta hänseende om vikten av ett snabbt inrättande av den globala alliansen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta och stödja utvecklingsländernas ansträngningar för att anpassa sig till och minska effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet påminner i detta hänseende om vikten av ett snabbt inrättande av den globala alliansen mot klimatförändringar.

| 27. | Europaparlamentet begär att problematiken kring vattenförvaltningen, vattenresurserna och rätten till vatten för alla ska sättas på dagordningen för de överenskommelser som ska fastställas vid FN:s klimatkonferens (COP 15) i Köpenhamn (7–18 december 2009) om Kyotoprotokollets framtid, även mot bakgrund av arbetet i FN:s mellanstatliga klimatpanel. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att problematiken kring vattenförvaltningen, vattenresurserna och rätten till vatten för alla ska sättas på dagordningen för de överenskommelser som ska fastställas vid FN:s klimatkonferens (COP 15) i Köpenhamn (7–18 december 2009) om Kyotoprotokollets framtid, även mot bakgrund av arbetet i FN:s mellanstatliga klimatpanel.

| 28. | Europaparlamentet understryker vikten av att ta hänsyn till de fattigas behov vid utformningen av politiken för försörjning och förvaltning av vatten, framför allt de befolkningsgrupper som är värst drabbade av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker vikten av att ta hänsyn till de fattigas behov vid utformningen av politiken för försörjning och förvaltning av vatten, framför allt de befolkningsgrupper som är värst drabbade av klimatförändringarna.

| 29. | Europaparlamentet ber det innevarande ordförandeskapet att företräda EU vid forumet i Istanbul med följande mandat:






  — | Att betrakta tillgången till dricksvatten som en livsavgörande rättighet som är grundläggande för människan och inte bara som en handelsvara som enbart styrs av marknadsregler. |
| --- | --- | --- |

29.

Europaparlamentet ber det innevarande ordförandeskapet att företräda EU vid forumet i Istanbul med följande mandat:

—

Att betrakta tillgången till dricksvatten som en livsavgörande rättighet som är grundläggande för människan och inte bara som en handelsvara som enbart styrs av marknadsregler.

| — | Att försvara de ståndpunkter som framförts i denna resolution. |
| --- | --- |

—

Att försvara de ståndpunkter som framförts i denna resolution.

| 30. | Europaparlamentet begär att förhandlingar ska inledas inom ramen för FN för att åstadkomma ett internationellt fördrag där man erkänner denna rättighet beträffande tillgång till dricksvatten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och unionens ordförandeskap att ta politiska och diplomatiska initiativ i denna riktning inom FN:s generalförsamling och människorättsråd. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär att förhandlingar ska inledas inom ramen för FN för att åstadkomma ett internationellt fördrag där man erkänner denna rättighet beträffande tillgång till dricksvatten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och unionens ordförandeskap att ta politiska och diplomatiska initiativ i denna riktning inom FN:s generalförsamling och människorättsråd.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS–EU-ministerrådet, FN:s generalsekreterare och generalsekretariatet för internationella kommittén vid World Water Contract. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS–EU-ministerrådet, FN:s generalsekreterare och generalsekretariatet för internationella kommittén vid World Water Contract.

---

(1)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 857.

(2)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 249.

(3)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 294.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/162

---

Torsdag 12 mars 2009EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara

P6_TA(2009)0138

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 en strategi för EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara

2010/C 87 E/32

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2008 om EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara,

med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 18 september 2000, i vilken världssamfundet gemensamt fastställde kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2005: Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen – Europeiska unionens bidrag (KOM(2005)0132),

med beaktande av det handlingsprogram som antogs 1994 av internationella konferensen om befolkning och utveckling (1),

med beaktande av den resolution som antogs den 22 november 2007 av den fjortonde gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen om tillgång till sjukvård och läkemedel med särskild inriktning på försummade sjukdomar (2),

med beaktande av strategidokumentet för det tematiska programmet 2007–2013 med titeln ”Att investera i människor”, grundat på förordning (EG) nr 1905/2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete,

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) världshälsorapport 2008 med temat primär hälso- och sjukvård (Primary Health Care- Now More Than Ever),

med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om millennieutvecklingsmålen (3) och sin resolution av den 4 september 2008 om mödradödlighet inför FN:s högnivåmöte den 25 september 2008 och översynen av millennieutvecklingsmålen (4),

med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen om revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2008 om EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara (O-0030/2009 - B6-0016/2009),

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | EG:s anslag till hälso- och sjukvårdssektorn har inte ökat sedan 2000 som andel av EG:s totala utvecklingsbistånd, trots kommissionens åtagande inom ramen för millennieutvecklingsmålen och hälsokrisen i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

A.

EG:s anslag till hälso- och sjukvårdssektorn har inte ökat sedan 2000 som andel av EG:s totala utvecklingsbistånd, trots kommissionens åtagande inom ramen för millennieutvecklingsmålen och hälsokrisen i Afrika söder om Sahara.

| B. | EG har inte vidtagit systematiska åtgärder i syfte att garantera tillräckliga expertkunskaper på hälsoområdet för att på ett lämpligt sätt kunna genomföra sin hälso- och sjukvårdspolitik. |
| --- | --- |

B.

EG har inte vidtagit systematiska åtgärder i syfte att garantera tillräckliga expertkunskaper på hälsoområdet för att på ett lämpligt sätt kunna genomföra sin hälso- och sjukvårdspolitik.

| C. | Den nuvarande utformningen av det allmänna budgetstödet omfattar kopplingar till hälso- och sjukvårdssektorn, men genomförandet av stödet har inte i tillräcklig utsträckning utnyttjat dessa kopplingar och tacklat behoven hos de fattigaste befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

C.

Den nuvarande utformningen av det allmänna budgetstödet omfattar kopplingar till hälso- och sjukvårdssektorn, men genomförandet av stödet har inte i tillräcklig utsträckning utnyttjat dessa kopplingar och tacklat behoven hos de fattigaste befolkningsgrupperna.

| D. | Sektorspecifikt budgetstöd, som fokuserar på hälso- och sjukvårdssektorn, har använts i liten utsträckning av kommissionen i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

D.

Sektorspecifikt budgetstöd, som fokuserar på hälso- och sjukvårdssektorn, har använts i liten utsträckning av kommissionen i Afrika söder om Sahara.

| E. | Hälften av befolkningen i Afrika söder om Sahara lever fortfarande i fattigdom. Afrika är den enda kontinent som inte gör framsteg i fråga om millennieutvecklingsmålen, särskilt de tre hälsorelaterade målen om barnadödlighet, mödravård och bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, som är väsentliga för att tackla fattigdomen, men som minst sannolikt kommer att uppnås fram till 2015. |
| --- | --- |

E.

Hälften av befolkningen i Afrika söder om Sahara lever fortfarande i fattigdom. Afrika är den enda kontinent som inte gör framsteg i fråga om millennieutvecklingsmålen, särskilt de tre hälsorelaterade målen om barnadödlighet, mödravård och bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, som är väsentliga för att tackla fattigdomen, men som minst sannolikt kommer att uppnås fram till 2015.

| F. | Trots att vissa problem konstaterats när det gäller varaktigheten i samband med hälsorelaterade projekt, har denna metod för att tillhandahålla bistånd visat sig värdefull för att stödja hälso- och sjukvårdssektorn i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

F.

Trots att vissa problem konstaterats när det gäller varaktigheten i samband med hälsorelaterade projekt, har denna metod för att tillhandahålla bistånd visat sig värdefull för att stödja hälso- och sjukvårdssektorn i Afrika söder om Sahara.

| G. | Varje år dör 3,5 miljoner barn före sin femte födelsedag till följd av diarré och lunginflammation. |
| --- | --- |

G.

Varje år dör 3,5 miljoner barn före sin femte födelsedag till följd av diarré och lunginflammation.

| 1. | Europaparlamentet anser att svaga hälso- och sjukvårdssystem, inklusive bristen på personal, är allvarliga hinder för uppnåendet av de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen, och betonar att en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen bör vara ett centralt inslag inom ramen för fattigdomsbekämpningen. Parlamentet anser att den grundläggande hälso- och sjukvårdsinfrastrukturen behöver ett stabilt och långsiktigt finansiellt stöd för att de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att svaga hälso- och sjukvårdssystem, inklusive bristen på personal, är allvarliga hinder för uppnåendet av de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen, och betonar att en förstärkning av hälso- och sjukvårdssystemen bör vara ett centralt inslag inom ramen för fattigdomsbekämpningen. Parlamentet anser att den grundläggande hälso- och sjukvårdsinfrastrukturen behöver ett stabilt och långsiktigt finansiellt stöd för att de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen ska kunna uppnås.

| 2. | Europaparlamentet anser att det krävs ett gemensamt åtagande för att bättre resultat på området för hälsa och sjukvård och de internationellt fastställda utvecklingsmålen ska kunna uppnås. I detta avseende välkomnar parlamentet utvecklingsländernas åtagande att sträva efter att uppnå målet att använda 15 procent av de nationella budgetarna till investeringar på området för hälsa och sjukvård, i enlighet med de åtaganden som gjordes av de afrikanska ledarna i Abuja (Nigeria) i april 2001 (s.k. Abuja-15 %-målet). Parlamentet beklagar att EG endast avsatte 5,5 procent av de totala anslagen avseende den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till hälsoområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det krävs ett gemensamt åtagande för att bättre resultat på området för hälsa och sjukvård och de internationellt fastställda utvecklingsmålen ska kunna uppnås. I detta avseende välkomnar parlamentet utvecklingsländernas åtagande att sträva efter att uppnå målet att använda 15 procent av de nationella budgetarna till investeringar på området för hälsa och sjukvård, i enlighet med de åtaganden som gjordes av de afrikanska ledarna i Abuja (Nigeria) i april 2001 (s.k. Abuja-15 %-målet). Parlamentet beklagar att EG endast avsatte 5,5 procent av de totala anslagen avseende den nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till hälsoområdet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utöka biståndet till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara och att se över balansen i EG:s finansiering för att prioritera bistånd till hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utöka biståndet till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara och att se över balansen i EG:s finansiering för att prioritera bistånd till hälso- och sjukvårdssystem.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att öka sitt stöd till hälso- och sjukvårdssektorn vid halvtidsöversynen av den tionde EUF, oberoende av den nödvändiga övergripande strategin, som omfattar stöd till sektorer som inverkar på hälsosektorn såsom utbildning, vatten och sanitet, landsbygdsutveckling och styrelseformer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att öka sitt stöd till hälso- och sjukvårdssektorn vid halvtidsöversynen av den tionde EUF, oberoende av den nödvändiga övergripande strategin, som omfattar stöd till sektorer som inverkar på hälsosektorn såsom utbildning, vatten och sanitet, landsbygdsutveckling och styrelseformer.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det åtagande som gjordes inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, nämligen att anslå 20 procent av medlen till grundläggande hälsa och grundutbildning fram till 2009, bör gälla alla EU:s anslag till utvecklingspolitiken, däribland EUF, för att vara konsekvent. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentets behöriga utskott före den 10 april 2009 om hur stor andel, per land, av det totala utvecklingsbiståndet till Afrika söder om Sahara som öronmärkts för grundskole- och gymnasieutbildning och grundläggande hälsovård. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det åtagande som gjordes inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, nämligen att anslå 20 procent av medlen till grundläggande hälsa och grundutbildning fram till 2009, bör gälla alla EU:s anslag till utvecklingspolitiken, däribland EUF, för att vara konsekvent. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentets behöriga utskott före den 10 april 2009 om hur stor andel, per land, av det totala utvecklingsbiståndet till Afrika söder om Sahara som öronmärkts för grundskole- och gymnasieutbildning och grundläggande hälsovård.

| 6. | Europaparlamentet ber rådet att föra in EUF i EU:s budget, vilket parlamentet vid upprepade tillfällen begärt, eftersom detta skulle göra det möjligt att förbättra samstämmigheten mellan insatserna och parlamentets kontroll av anslagen till utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ber rådet att föra in EUF i EU:s budget, vilket parlamentet vid upprepade tillfällen begärt, eftersom detta skulle göra det möjligt att förbättra samstämmigheten mellan insatserna och parlamentets kontroll av anslagen till utvecklingsområdet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att garantera att den har den hälsoexpertis som behövs för att den ska kunna spela en effektiv roll i dialogen på området för hälsa och sjukvård, genom att se till det finns expertkunskaper vid alla delegationer där hälsa och sjukvård är centrala sektorer, arbeta närmare med Echos hälsorådgivare i länder som genomlevt en konflikt, bilda närmare partnerskap med WHO för att kunna dra nytta av dess expertkunskaper och ingå formella avtal med EU:s medlemsstater för att kunna använda deras expertkunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att före den 10 april 2009 översända till parlamentets behöriga utskott en översikt över det antal hälso- och utbildningsexperter som kommissionen ställt till förfogande för regionen, både på delegationsnivå och vid sitt huvudkontor, och en ingående tidsplan/översikt för 2009 och 2010 i vilken det anges hur kommissionen tänker öka detta antal och var dessa personer kommer att placeras, så att kommissionens svar kan beaktas i ansvarsfrihetsförfarandet för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att garantera att den har den hälsoexpertis som behövs för att den ska kunna spela en effektiv roll i dialogen på området för hälsa och sjukvård, genom att se till det finns expertkunskaper vid alla delegationer där hälsa och sjukvård är centrala sektorer, arbeta närmare med Echos hälsorådgivare i länder som genomlevt en konflikt, bilda närmare partnerskap med WHO för att kunna dra nytta av dess expertkunskaper och ingå formella avtal med EU:s medlemsstater för att kunna använda deras expertkunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att före den 10 april 2009 översända till parlamentets behöriga utskott en översikt över det antal hälso- och utbildningsexperter som kommissionen ställt till förfogande för regionen, både på delegationsnivå och vid sitt huvudkontor, och en ingående tidsplan/översikt för 2009 och 2010 i vilken det anges hur kommissionen tänker öka detta antal och var dessa personer kommer att placeras, så att kommissionens svar kan beaktas i ansvarsfrihetsförfarandet för budgetåret 2007.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tekniskt stöd till den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria på landnivå för utarbetandet av stödansökningar och genomförandet av stödavtalen samt att rapportera tillbaka till EG:s huvudkontor för att garantera att kommissionen kan agera mer ändamålsenligt på styrelsenivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tekniskt stöd till den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria på landnivå för utarbetandet av stödansökningar och genomförandet av stödavtalen samt att rapportera tillbaka till EG:s huvudkontor för att garantera att kommissionen kan agera mer ändamålsenligt på styrelsenivå.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att öka sina finansiella resurser och personalresurser, både vid huvudkontoret och på delegationsnivå, för att stödja strategin på hälso- och sjukvårdsområdet i länderna samt säkra ändamålsenliga utbetalningar från den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria. Parlamentet efterlyser högre prioritering av sjukdomar som lätt kan förebyggas, såsom diarrésjukdomar, som i stor utsträckning skulle kunna undvikas genom allmän tillgång till tvål och lämpliga kampanjer för att upplysa om vikten av att tvätta händerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att öka sina finansiella resurser och personalresurser, både vid huvudkontoret och på delegationsnivå, för att stödja strategin på hälso- och sjukvårdsområdet i länderna samt säkra ändamålsenliga utbetalningar från den globala fonden för bekämpning av aids, tuberkulos och malaria. Parlamentet efterlyser högre prioritering av sjukdomar som lätt kan förebyggas, såsom diarrésjukdomar, som i stor utsträckning skulle kunna undvikas genom allmän tillgång till tvål och lämpliga kampanjer för att upplysa om vikten av att tvätta händerna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att i större utsträckning använda allmänt budgetstöd för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen med hjälp av resultatindikatorer som bygger på framstegen mot att uppnå det mål på 15 procent som fastställdes i Abuja och genomförandegraden (specifika brister i förvaltningen av de offentliga finanserna och upphandlingen), tekniskt bistånd till den politiska dialogen om hälso- och sjukvården och sunda statistiska system. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att i större utsträckning använda allmänt budgetstöd för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen med hjälp av resultatindikatorer som bygger på framstegen mot att uppnå det mål på 15 procent som fastställdes i Abuja och genomförandegraden (specifika brister i förvaltningen av de offentliga finanserna och upphandlingen), tekniskt bistånd till den politiska dialogen om hälso- och sjukvården och sunda statistiska system.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar att millenniemålskontrakten kan garantera hållbara och långsiktiga investeringar i utvecklingsländerna och hjälpa dem att uppnå millennieutvecklingsmålen, men endast om kommissionen garanterar att dessa kontrakt främst fokuserar på hälso- och sjukvårdssektorn och utbildningssektorn. Parlamentet betonar emellertid att millenniemålskontrakten endast är en del av lösningen för att förbättra stödeffektiviteten och påskynda uppnåendet av de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen. Kommissionen uppmanas bestämt att också utforma alternativa strategier, särskilt för de länder som ännu inte är berättigade till millenniemålskontrakt, som ofta har större problem med att uppnå de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen och är i störst behov av utökat utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet bekräftar att millenniemålskontrakten kan garantera hållbara och långsiktiga investeringar i utvecklingsländerna och hjälpa dem att uppnå millennieutvecklingsmålen, men endast om kommissionen garanterar att dessa kontrakt främst fokuserar på hälso- och sjukvårdssektorn och utbildningssektorn. Parlamentet betonar emellertid att millenniemålskontrakten endast är en del av lösningen för att förbättra stödeffektiviteten och påskynda uppnåendet av de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen. Kommissionen uppmanas bestämt att också utforma alternativa strategier, särskilt för de länder som ännu inte är berättigade till millenniemålskontrakt, som ofta har större problem med att uppnå de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen och är i störst behov av utökat utvecklingsbistånd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda indikatorer som direkt mäter resultatet av insatserna och att införa mekanismer och övervakningsinstrument för att garantera att en lämplig andel av det allmänna budgetstödet anslås till grundläggande behov, särskilt på hälsoområdet. Parlamentet betonar att detta måste åtföljas av stöd till kapacitetsuppbyggnad. Kommissionen uppmanas att före slutet av 2009 informera parlamentet om vilka åtgärder den har vidtagit. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda indikatorer som direkt mäter resultatet av insatserna och att införa mekanismer och övervakningsinstrument för att garantera att en lämplig andel av det allmänna budgetstödet anslås till grundläggande behov, särskilt på hälsoområdet. Parlamentet betonar att detta måste åtföljas av stöd till kapacitetsuppbyggnad. Kommissionen uppmanas att före slutet av 2009 informera parlamentet om vilka åtgärder den har vidtagit.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser kapacitetsuppbyggnad inom alla ministerier i syfte att garantera ökad effektivitet på hälsoområdet med hjälp av budgetstöd, eftersom det nationella deltagandet ofta är begränsat till finansministerier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser kapacitetsuppbyggnad inom alla ministerier i syfte att garantera ökad effektivitet på hälsoområdet med hjälp av budgetstöd, eftersom det nationella deltagandet ofta är begränsat till finansministerier.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att i större utsträckning använda sektorspecifikt budgetstöd. Parlamentet ber kommissionen att ompröva det allmänna kravet att sektorspecifikt budgetstöd endast kan användas om hälso- och sjukvården är ett centralt område och att se över sin nuvarande resursfördelning mellan sektorspecifikt budgetstöd och allmänt budgetstöd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att i större utsträckning använda sektorspecifikt budgetstöd. Parlamentet ber kommissionen att ompröva det allmänna kravet att sektorspecifikt budgetstöd endast kan användas om hälso- och sjukvården är ett centralt område och att se över sin nuvarande resursfördelning mellan sektorspecifikt budgetstöd och allmänt budgetstöd.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd till parlamentens, det civila samhällets och de lokala myndigheternas granskning av budgetstödet i syfte att garantera en stark och tydlig koppling mellan budgetstödet och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd till parlamentens, det civila samhällets och de lokala myndigheternas granskning av budgetstödet i syfte att garantera en stark och tydlig koppling mellan budgetstödet och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att hälso- och sjukvården endast i ett begränsat antal partnerländer (sex) valts ut som ett centralt område inom ramen för den tionde EUF. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att systematiskt uppmuntra länderna att öka sina nationella budgetar för hälso- och sjukvård genom att göra sådana ökningar till en resultatindikator i finansieringsöverenskommelserna för allmänt budgetstöd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att hälso- och sjukvården endast i ett begränsat antal partnerländer (sex) valts ut som ett centralt område inom ramen för den tionde EUF. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att systematiskt uppmuntra länderna att öka sina nationella budgetar för hälso- och sjukvård genom att göra sådana ökningar till en resultatindikator i finansieringsöverenskommelserna för allmänt budgetstöd.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påta sig ett större ansvar för att främja dialogen mellan partnerländernas regeringar och det civila samhället, den privata sektorn och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påta sig ett större ansvar för att främja dialogen mellan partnerländernas regeringar och det civila samhället, den privata sektorn och de nationella parlamenten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att fastställa och sprida tydliga riktlinjer om när de olika instrumenten bör användas och hur de kan kombineras för att maximera synergieffekterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera samstämmighet mellan de olika finansiella instrumenten och beakta situationen i de enskilda länderna för att säkra framsteg i fråga om de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att fastställa och sprida tydliga riktlinjer om när de olika instrumenten bör användas och hur de kan kombineras för att maximera synergieffekterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera samstämmighet mellan de olika finansiella instrumenten och beakta situationen i de enskilda länderna för att säkra framsteg i fråga om de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen.

| 19. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och medlemsstaterna måste tillämpa EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken för att garantera att utgifterna på hälsoområdet och programmen bättre samordnas och att man i högre grad fokuserar på bortglömda bidragsmottagare, inklusive krisdrabbade och svaga stater. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och medlemsstaterna måste tillämpa EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken för att garantera att utgifterna på hälsoområdet och programmen bättre samordnas och att man i högre grad fokuserar på bortglömda bidragsmottagare, inklusive krisdrabbade och svaga stater.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med revisionsrätten fastställa hur de brister som konstaterades i revisionsrättens rapport kan åtgärdas och att lämna en rapport till parlamentets behöriga utskott om resultatet av dessa diskussioner före slutet av 2009. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med revisionsrätten fastställa hur de brister som konstaterades i revisionsrättens rapport kan åtgärdas och att lämna en rapport till parlamentets behöriga utskott om resultatet av dessa diskussioner före slutet av 2009.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, revisionsrätten och regeringarna och parlamenten i de berörda afrikanska länderna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, revisionsrätten och regeringarna och parlamenten i de berörda afrikanska länderna.

---

(1)  A/CONF.171/13/Rev. 1.

(2)  EUT C 58, 1.3.2008, s. 29.

(3)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 232.

(4)  Antagna texter: P6_TA(2008)0406.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/166 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/166

---

Torsdag 12 mars 2009Genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa)

P6_TA(2009)0139

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa)

2010/C 87 E/33

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det gemensamma uttalandet från kommissionen och Europeiska centralbanken av den 4 maj 2006 om det gemensamma eurobetalningsområdet,

med beaktande av Europeiska centralbankens tillfälliga rapport nr 71 från augusti 2007 om de ekonomiska konsekvenserna av det gemensamma eurobetalningsområdet,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (1) (direktivet om betaltjänster),

med beaktande av kommissionens förslag av den 13 oktober 2008 om Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen (KOM(2008)0640),

med beaktande av Europeiska centralbankens sjätte framstegsrapport om det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) från november 2008,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) är avsett att vara en integrerad marknad för betalningstjänster, där effektiv konkurrens råder och där det inte görs någon åtskillnad mellan gränsöverskridande och nationella betalningar i euro. |
| --- | --- |

A.

Det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa) är avsett att vara en integrerad marknad för betalningstjänster, där effektiv konkurrens råder och där det inte görs någon åtskillnad mellan gränsöverskridande och nationella betalningar i euro.

| B. | Sepa är inte enbart ett självreglerande initiativ från Europeiska betalningsrådet, utan också ett stort allmänt politiskt initiativ som stärker den ekonomiska och monetära unionen samt Lissabonagendan. Sepa stöds av direktivet om betaltjänster, som erbjuder den nödvändiga harmoniserade rättsliga ramen. Parlamentet är särskilt intresserat av huruvida Sepa kommer att ha framgång eller inte. |
| --- | --- |

B.

Sepa är inte enbart ett självreglerande initiativ från Europeiska betalningsrådet, utan också ett stort allmänt politiskt initiativ som stärker den ekonomiska och monetära unionen samt Lissabonagendan. Sepa stöds av direktivet om betaltjänster, som erbjuder den nödvändiga harmoniserade rättsliga ramen. Parlamentet är särskilt intresserat av huruvida Sepa kommer att ha framgång eller inte.

| C. | Övergången till Sepa inleddes officiellt den 28 januari 2008 med införandet av Sepas betalningsinstrument för kreditöverföringar. Kortramverket för Sepa har varit i kraft sedan den 1 januari 2008, och enligt planerna ska Sepas direktdebiteringssystem inledas den 1 november 2009. |
| --- | --- |

C.

Övergången till Sepa inleddes officiellt den 28 januari 2008 med införandet av Sepas betalningsinstrument för kreditöverföringar. Kortramverket för Sepa har varit i kraft sedan den 1 januari 2008, och enligt planerna ska Sepas direktdebiteringssystem inledas den 1 november 2009.

| D. | Inga rättsligt bindande slutdatum har fastställts för övergången till Sepas instrument, och alla berörda partier har nu kommit överens om att det är viktigt att fastställa ett sådant slutdatum för att Sepa ska ha framgång. |
| --- | --- |

D.

Inga rättsligt bindande slutdatum har fastställts för övergången till Sepas instrument, och alla berörda partier har nu kommit överens om att det är viktigt att fastställa ett sådant slutdatum för att Sepa ska ha framgång.

| E. | Övergången till Sepa har varit långsam. Fram till den 1 oktober 2008 hade endast 1,7 procent av de totala transaktionerna gjorts genom Sepas kreditöverföringssystem. |
| --- | --- |

E.

Övergången till Sepa har varit långsam. Fram till den 1 oktober 2008 hade endast 1,7 procent av de totala transaktionerna gjorts genom Sepas kreditöverföringssystem.

| F. | Det är viktigt att alla relevanta aktörer – lagstiftare, bankindustrin och användare av betalningstjänster (särskilt den offentliga sektorn, som är en storanvändare av betalningsprodukter) – bidrar till att få till stånd Sepa. |
| --- | --- |

F.

Det är viktigt att alla relevanta aktörer – lagstiftare, bankindustrin och användare av betalningstjänster (särskilt den offentliga sektorn, som är en storanvändare av betalningsprodukter) – bidrar till att få till stånd Sepa.

| G. | Användningen av Sepas instrument enbart för gränsöverskridande betalningstransaktioner kommer inte att leda till att Sepaprojektet lyckas, eftersom splittringen fortfarande skulle fortbestå och den förväntade nyttan för bankerna och deras kunder inte skulle kunna åstadkommas. |
| --- | --- |

G.

Användningen av Sepas instrument enbart för gränsöverskridande betalningstransaktioner kommer inte att leda till att Sepaprojektet lyckas, eftersom splittringen fortfarande skulle fortbestå och den förväntade nyttan för bankerna och deras kunder inte skulle kunna åstadkommas.

| H. | Den 4 september 2008 informerade kommissionen och Europeiska centralbanken det europeiska betalningsrådet om att de är redo att stödja idén om en multilateral förmedlingsavgift (MIF) för gränsöverskridande direktdebitering inom ramen för Sepa, förutsatt att sådana avgifter kunde motiveras objektivt och tillämpas endast för en begränsad tidsperiod. |
| --- | --- |

H.

Den 4 september 2008 informerade kommissionen och Europeiska centralbanken det europeiska betalningsrådet om att de är redo att stödja idén om en multilateral förmedlingsavgift (MIF) för gränsöverskridande direktdebitering inom ramen för Sepa, förutsatt att sådana avgifter kunde motiveras objektivt och tillämpas endast för en begränsad tidsperiod.

| I. | Kommissionen har pekat på problem med de multilaterala förmedlingsavgifter som redan finns, och branschen har problem med att hitta en lämplig lösning. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen har pekat på problem med de multilaterala förmedlingsavgifter som redan finns, och branschen har problem med att hitta en lämplig lösning.

| J. | Vad gäller en lösning med EU-kort som skulle grunda sig på kortramverket för Sepa bör användningen av en multilateral förmedlingsavgift också lösas. |
| --- | --- |

J.

Vad gäller en lösning med EU-kort som skulle grunda sig på kortramverket för Sepa bör användningen av en multilateral förmedlingsavgift också lösas.

| K. | Man bör garantera befintliga direktbetalningars rättsliga giltighet, eftersom det skulle vara besvärligt att underteckna nya direktbetalningtjänster då man byter från nationella direktdebiteringssystem till Sepas direktdebiteringssystem. |
| --- | --- |

K.

Man bör garantera befintliga direktbetalningars rättsliga giltighet, eftersom det skulle vara besvärligt att underteckna nya direktbetalningtjänster då man byter från nationella direktdebiteringssystem till Sepas direktdebiteringssystem.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för inrättandet av ett Sepa som utsätts för effektiv konkurrens och där ingen åtskillnad görs mellan gränsöverskridande och nationella betalningar i euro. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för inrättandet av ett Sepa som utsätts för effektiv konkurrens och där ingen åtskillnad görs mellan gränsöverskridande och nationella betalningar i euro.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett klart, ändamålsenligt och bindande slutdatum, som inte bör vara senare än den 31 december 2012, för övergången till Sepas instrument. Efter detta datum måste alla eurobetalningar göras i enlighet med Sepas normer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ett klart, ändamålsenligt och bindande slutdatum, som inte bör vara senare än den 31 december 2012, för övergången till Sepas instrument. Efter detta datum måste alla eurobetalningar göras i enlighet med Sepas normer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa rättslig klarhet när det gäller tillämpningen av en multilateral förmedlingsavgift för gränsöverskridande direktdebitering, särskilt fastställande av en övergångsperiod. I slutet av denna övergångsperiod bör de multilaterala förmedlingsavgifterna kunna finnas kvar förutsatt att de respekterar kommissionens riktlinjer, vilka bör antas så snart som möjligt och grunda sig på principerna om insyn och jämförbarhet samt uppgifter om kostnader och avgifter för tjänster som tillhandahållits av leverantörer av betalningstjänster. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa rättslig klarhet när det gäller tillämpningen av en multilateral förmedlingsavgift för gränsöverskridande direktdebitering, särskilt fastställande av en övergångsperiod. I slutet av denna övergångsperiod bör de multilaterala förmedlingsavgifterna kunna finnas kvar förutsatt att de respekterar kommissionens riktlinjer, vilka bör antas så snart som möjligt och grunda sig på principerna om insyn och jämförbarhet samt uppgifter om kostnader och avgifter för tjänster som tillhandahållits av leverantörer av betalningstjänster.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra frågan om multilaterala förmedlingsavgifter för kortbetalningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra frågan om multilaterala förmedlingsavgifter för kortbetalningar.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ökade ansträngningar att finna lämpliga lösningar i medlemsstaterna för att garantera befintliga direktbetalningars rättsliga giltighet inom Sepas direktdebiteringssystem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser ökade ansträngningar att finna lämpliga lösningar i medlemsstaterna för att garantera befintliga direktbetalningars rättsliga giltighet inom Sepas direktdebiteringssystem.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sporra sina offentliga myndigheter att använda Sepas instrument så snart som möjligt och att ge dem en katalytisk roll vid övergången. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sporra sina offentliga myndigheter att använda Sepas instrument så snart som möjligt och att ge dem en katalytisk roll vid övergången.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att övergången till Sepas instrument inte kommer att leda till dyrare betalningssystem för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att övergången till Sepas instrument inte kommer att leda till dyrare betalningssystem för EU-medborgarna.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/168 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/168

---

Torsdag 12 mars 2009Strategiskt partnerskap EU-Brasilien

P6_TA(2009)0140

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 12 mars 2009 om det strategiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Brasilien (2008/2288(INI))

2010/C 87 E/34

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Véronique De Keyser för PSE-gruppen om det strategiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Brasilien (B6-0449/2008),

med beaktande av avdelning V i EU-fördraget,

med beaktande av ramavtalet för samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Federativa republiken Brasilien (1),

med beaktande av det interregionala ramavtalet om samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och gemensamma marknaden i Sydamerika och dess fördragsparter, å andra sidan (2),

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (3),

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2006 om ett förstärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika (4),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Mot ett strategiskt partnerskap mellan EU och Brasilien” (KOM(2007)0281),

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det första toppmötet mellan EU och Brasilien i Lissabon den 4 juli 2007,

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om det femte toppmötet i Lima mellan länderna i Latinamerika, Västindien och EU (5),

med beaktande av Limadeklarationen som avgavs vid det femte toppmötet mellan stats- och regeringscheferna från Latinamerika, Västindien (LAC) och Europeiska unionen i Peru den 16 maj 2008,

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det andra toppmötet mellan EU och Brasilien i Rio de Janeiro den 22 december 2008,

med beaktande av artikel 114.3 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0062/2009), och av följande skäl:

| A. | Brasilien intar en allt viktigare roll som regional och global aktör och har utvecklats till en central samtalspartner för EU. |
| --- | --- |

A.

Brasilien intar en allt viktigare roll som regional och global aktör och har utvecklats till en central samtalspartner för EU.

| B. | Brasilien och Europeiska unionen är partnerländer som har en gemensam syn på världen och kan främja förändringar och lösningar på internationell nivå. |
| --- | --- |

B.

Brasilien och Europeiska unionen är partnerländer som har en gemensam syn på världen och kan främja förändringar och lösningar på internationell nivå.

| C. | Vid det första toppmötet mellan Europeiska unionen och Brasilien inrättades det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien som bygger på starka historiska, kulturella och ekonomiska band mellan dessa parter. Vid det andra toppmötet mellan EU och Brasilien antogs en gemensam handlingsplan som ska utgöra ramen för åtgärder under det strategiska partnerskapet under en treårsperiod. |
| --- | --- |

C.

Vid det första toppmötet mellan Europeiska unionen och Brasilien inrättades det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien som bygger på starka historiska, kulturella och ekonomiska band mellan dessa parter. Vid det andra toppmötet mellan EU och Brasilien antogs en gemensam handlingsplan som ska utgöra ramen för åtgärder under det strategiska partnerskapet under en treårsperiod.

| D. | Bägge parterna delar grundläggande värderingar och principer, såsom demokrati och rättsstatsprincipen samt främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, marknadsekonomi och social sammanhållning, vilka utgör grundförutsättningar för utvecklingen av det strategiska partnerskapet. |
| --- | --- |

D.

Bägge parterna delar grundläggande värderingar och principer, såsom demokrati och rättsstatsprincipen samt främjande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, marknadsekonomi och social sammanhållning, vilka utgör grundförutsättningar för utvecklingen av det strategiska partnerskapet.

| E. | De politiska och ekonomiska integrationsprocesserna, den ständigt ökande ekonomiska globaliseringen och vikten av en debatt om bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och miljö har lett till att prioriteringarna i båda regionernas agendor ändrats. |
| --- | --- |

E.

De politiska och ekonomiska integrationsprocesserna, den ständigt ökande ekonomiska globaliseringen och vikten av en debatt om bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och miljö har lett till att prioriteringarna i båda regionernas agendor ändrats.

| F. | Brasilien har genom inrättandet av Sydamerikanska nationernas union (Unasur) gått i bräschen för integrationen i Sydamerika. |
| --- | --- |

F.

Brasilien har genom inrättandet av Sydamerikanska nationernas union (Unasur) gått i bräschen för integrationen i Sydamerika.

| G. | Det strategiska partnerskapet kommer att utvecklas till ett viktigt incitament för att senast 2012 inrätta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika. Detta föreslogs av parlamentet i den ovannämnda resolutionen av den 27 april 2006. |
| --- | --- |

G.

Det strategiska partnerskapet kommer att utvecklas till ett viktigt incitament för att senast 2012 inrätta ett område för ett övergripande interregionalt partnerskap mellan EU och Latinamerika. Detta föreslogs av parlamentet i den ovannämnda resolutionen av den 27 april 2006.

| H. | Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) var ett avgörande steg mot att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika. Mercosurparlamentets framtida anslutning till denna församling kommer att stärka dess roll som ett permanent forum för politisk dialog mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

H.

Inrättandet av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika (EuroLat) var ett avgörande steg mot att stärka den demokratiska legitimiteten och den politiska dimensionen i förbindelserna mellan EU och Latinamerika. Mercosurparlamentets framtida anslutning till denna församling kommer att stärka dess roll som ett permanent forum för politisk dialog mellan de två regionerna.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet bygger på en biregional strategi och en övergripande syn på förbindelserna mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien (LAC), vilket utgör grunden för det biregionala strategiska partnerskapet som man kommit överens om vid EU-LAC-toppmötena. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet bygger på en biregional strategi och en övergripande syn på förbindelserna mellan Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien (LAC), vilket utgör grunden för det biregionala strategiska partnerskapet som man kommit överens om vid EU-LAC-toppmötena.

| b) | Rådet uppmanas att verka för att de privilegierade mekanismerna för politisk dialog som utvecklas inom ramen för det strategiska partnerskapet bidrar till att stärka kopplingarna till och mellan de olika processerna för regional integration, med målet att trygga de värderingar och intressen som det strategiska partnerskapet bygger på och stärka den multilaterala dimensionen i de internationella förbindelserna. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att verka för att de privilegierade mekanismerna för politisk dialog som utvecklas inom ramen för det strategiska partnerskapet bidrar till att stärka kopplingarna till och mellan de olika processerna för regional integration, med målet att trygga de värderingar och intressen som det strategiska partnerskapet bygger på och stärka den multilaterala dimensionen i de internationella förbindelserna.

| c) | Rådet uppmanas att verka för att det strategiska partnerskapet bidrar med nya impulser när det gäller att ingå associeringsavtalet mellan EU och Mercosur, vilket är ett strategiskt EU-mål för att fördjupa de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna, och när det gäller att utvidga den politiska dialogen och det politiska samarbetet mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att verka för att det strategiska partnerskapet bidrar med nya impulser när det gäller att ingå associeringsavtalet mellan EU och Mercosur, vilket är ett strategiskt EU-mål för att fördjupa de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna, och när det gäller att utvidga den politiska dialogen och det politiska samarbetet mellan de två regionerna.

| d) | Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet bidrar till ett ökat mervärde när det gäller det nuvarande ramavtalet om samarbete med Brasilien, det nuvarande ramavtalet om samarbete med Mercosur och det framtida associeringsavtalet med Mercosur. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet bidrar till ett ökat mervärde när det gäller det nuvarande ramavtalet om samarbete med Brasilien, det nuvarande ramavtalet om samarbete med Mercosur och det framtida associeringsavtalet med Mercosur.

| e) | Rådet uppmanas att se till att agendan för det strategiska partnerskapet omfattar främjande av gemensamma strategier för att bemöta internationella utmaningar, inbegripet när det gäller fred och säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter, klimatförändringar, finanskrisen, biologisk mångfald, tryggad energiförsörjning och hållbar utveckling samt kampen mot fattigdom och utslagning. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att se till att agendan för det strategiska partnerskapet omfattar främjande av gemensamma strategier för att bemöta internationella utmaningar, inbegripet när det gäller fred och säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter, klimatförändringar, finanskrisen, biologisk mångfald, tryggad energiförsörjning och hållbar utveckling samt kampen mot fattigdom och utslagning.

| f) | Rådet uppmanas att komma ihåg att det bästa sättet att hantera internationella frågor bygger på en effektiv multilateralism inom ramen för FN-systemet. Bägge parterna bör sträva efter att sammanjämka sina ståndpunkter med hjälp av ett nära samarbete och regelbundna samråd före möten inom FN och andra internationella organ (t.ex. WTO) och forum (t.ex. G20). |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att komma ihåg att det bästa sättet att hantera internationella frågor bygger på en effektiv multilateralism inom ramen för FN-systemet. Bägge parterna bör sträva efter att sammanjämka sina ståndpunkter med hjälp av ett nära samarbete och regelbundna samråd före möten inom FN och andra internationella organ (t.ex. WTO) och forum (t.ex. G20).

| g) | Rådet uppmanas att se till att man i det strategiska partnerskapet betonar vikten av att genomföra den pågående reformprocess som godkändes vid FN-toppmötet 2005, inbegripet en reform av de centrala FN-organen. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att se till att man i det strategiska partnerskapet betonar vikten av att genomföra den pågående reformprocess som godkändes vid FN-toppmötet 2005, inbegripet en reform av de centrala FN-organen.

| h) | Rådet uppmanas att se till att parterna strävar efter att förbättra den konfliktförebyggande kapaciteten och krishanteringskapaciteten inom FN, i regionala organisationer och på bilateral nivå, samt att samordna insatserna inom ramen för FN:s fredsbevarande uppdrag och stabiliseringsinsatser. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att se till att parterna strävar efter att förbättra den konfliktförebyggande kapaciteten och krishanteringskapaciteten inom FN, i regionala organisationer och på bilateral nivå, samt att samordna insatserna inom ramen för FN:s fredsbevarande uppdrag och stabiliseringsinsatser.

| i) | Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet fungerar som ett verktyg för att främja demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer globalt. Parterna bör ytterligare samarbeta i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamlings tredje kommitté för att främja mänskliga rättigheter globalt. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att se till att det strategiska partnerskapet fungerar som ett verktyg för att främja demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer globalt. Parterna bör ytterligare samarbeta i FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s generalförsamlings tredje kommitté för att främja mänskliga rättigheter globalt.

| j) | Rådet uppmanas att se till att bägge parterna även i fortsättningen arbetar för att stärka det multilaterala handelssystemet på WTO-nivå. Mot bakgrund av den nuvarande globala finanskrisen och de nära kopplingarna mellan finanser och handel bör protektionism undvikas. Parterna bör samarbeta för att bidra till att förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha kan slutföras på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att se till att bägge parterna även i fortsättningen arbetar för att stärka det multilaterala handelssystemet på WTO-nivå. Mot bakgrund av den nuvarande globala finanskrisen och de nära kopplingarna mellan finanser och handel bör protektionism undvikas. Parterna bör samarbeta för att bidra till att förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha kan slutföras på ett framgångsrikt sätt.

| k) | Rådet bör verka för att det strategiska partnerskapet utnyttjas till att främja samarbetet mellan parterna inom andra internationella forum, såsom Världsbanken, Internationella valutafonden och G20, i syfte att finna lösningar på den nuvarande globala finanskrisen som visat på det överhängande behovet av en reform av den internationella finansstrukturen. |
| --- | --- |

k)

Rådet bör verka för att det strategiska partnerskapet utnyttjas till att främja samarbetet mellan parterna inom andra internationella forum, såsom Världsbanken, Internationella valutafonden och G20, i syfte att finna lösningar på den nuvarande globala finanskrisen som visat på det överhängande behovet av en reform av den internationella finansstrukturen.

| l) | Rådet uppmanas att stödja den uppfattning som uttrycktes i kommissionens meddelande av den 18 september 2008 med titeln ”Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande” (KOM(2008)0566), där man understryker det strategiska värdet för EU av flerspråkighetens externa dimension i dagens globaliserade värld. Det bör bekräftas att vissa EU-språk också talas i ett stort antal länder utanför EU på olika kontinenter, att de utgör en viktig förbindelselänk mellan folk och nationer och ett användbart kommunikationsredskap för näringslivet, framför allt i de nya tillväxtmarknaderna såsom i Brasilien, och att de även är en tillgång för samarbete och utveckling. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att stödja den uppfattning som uttrycktes i kommissionens meddelande av den 18 september 2008 med titeln ”Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande” (KOM(2008)0566), där man understryker det strategiska värdet för EU av flerspråkighetens externa dimension i dagens globaliserade värld. Det bör bekräftas att vissa EU-språk också talas i ett stort antal länder utanför EU på olika kontinenter, att de utgör en viktig förbindelselänk mellan folk och nationer och ett användbart kommunikationsredskap för näringslivet, framför allt i de nya tillväxtmarknaderna såsom i Brasilien, och att de även är en tillgång för samarbete och utveckling.

| m) | Rådet uppmanas att fästa uppmärksamhet vid att bägge parterna måste samarbeta för att kunna bemöta de mest överhängande internationella utmaningarna när det gäller fred och säkerhet, bl.a. nedrustning, icke-spridning och kontroll av vapen, särskilt kärnvapen, kemiska och biologiska vapen samt vapenleveransmetoder, korruption, organiserad internationell brottslighet, särskilt narkotikahandel, penningtvätt, handel med eldhandvapen, lätta vapen och ammunition samt människohandel och terrorism. Parterna bör visa att de till fullo stöder EU-LAC-mekanismen för samarbete och samordning på narkotikaområdet. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att fästa uppmärksamhet vid att bägge parterna måste samarbeta för att kunna bemöta de mest överhängande internationella utmaningarna när det gäller fred och säkerhet, bl.a. nedrustning, icke-spridning och kontroll av vapen, särskilt kärnvapen, kemiska och biologiska vapen samt vapenleveransmetoder, korruption, organiserad internationell brottslighet, särskilt narkotikahandel, penningtvätt, handel med eldhandvapen, lätta vapen och ammunition samt människohandel och terrorism. Parterna bör visa att de till fullo stöder EU-LAC-mekanismen för samarbete och samordning på narkotikaområdet.

| n) | Det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien bör grundas på ömsesidigt erkännande av slutgiltiga domar. |
| --- | --- |

n)

Det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien bör grundas på ömsesidigt erkännande av slutgiltiga domar.

| o) | Rådet uppmanas att fästa uppmärksamhet vid att bägge parterna bör driva ett nära samarbeta för att främja och genomföra millennieutvecklingsmålen i syfte att bekämpa fattigdom och ekonomiska och sociala orättvisor på global nivå. Parterna bör förbättra samarbetet på området för utvecklingsbistånd, inbegripet trepartssamarbete, och även samarbeta i kampen mot internationell terrorism, narkotikahandel och brottslighet. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att fästa uppmärksamhet vid att bägge parterna bör driva ett nära samarbeta för att främja och genomföra millennieutvecklingsmålen i syfte att bekämpa fattigdom och ekonomiska och sociala orättvisor på global nivå. Parterna bör förbättra samarbetet på området för utvecklingsbistånd, inbegripet trepartssamarbete, och även samarbeta i kampen mot internationell terrorism, narkotikahandel och brottslighet.

| p) | Rådet uppmanas att välkomna Brasiliens ansträngningar att nå millennieutvecklingsmålen och gratulera landet till den positiva utvecklingen på områden som fattigdomsminskning, minskad undernäring bland barn och grundutbildning. Det bör betonas att Brasilien fortfarande måste göra stora ansträngningar för att nå alla millennieutvecklingsmål före 2015, till exempel genom att säkerställa en tillräckligt god grundutbildning för alla flickor och pojkar och genom att fortsätta med att minska antalet barn under fem år som dör. Det bör påpekas att främjandet av jämställdhet är en grundläggande mänsklig rättighet och ett instrument för att nå de millennieutvecklingsmål som måste finnas med i det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att välkomna Brasiliens ansträngningar att nå millennieutvecklingsmålen och gratulera landet till den positiva utvecklingen på områden som fattigdomsminskning, minskad undernäring bland barn och grundutbildning. Det bör betonas att Brasilien fortfarande måste göra stora ansträngningar för att nå alla millennieutvecklingsmål före 2015, till exempel genom att säkerställa en tillräckligt god grundutbildning för alla flickor och pojkar och genom att fortsätta med att minska antalet barn under fem år som dör. Det bör påpekas att främjandet av jämställdhet är en grundläggande mänsklig rättighet och ett instrument för att nå de millennieutvecklingsmål som måste finnas med i det strategiska partnerskapet mellan EU och Brasilien.

| q) | Rådet uppmanas att notera att det fortfarande finns många fattiga i Brasilien trots ekonomisk utveckling och ökat välstånd. Behovet av att stödja den brasilianska regeringen i dess ansträngningar att motarbeta fattigdomen i de fattigaste regionerna och bland de fattigaste skikten i samhället bör understrykas, mot bakgrund av att 65 procent av de fattigaste i Brasilien är svarta eller av blandat etniskt ursprung, medan 86 procent av dem som hör till den mest privilegierade klassen är vita. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att notera att det fortfarande finns många fattiga i Brasilien trots ekonomisk utveckling och ökat välstånd. Behovet av att stödja den brasilianska regeringen i dess ansträngningar att motarbeta fattigdomen i de fattigaste regionerna och bland de fattigaste skikten i samhället bör understrykas, mot bakgrund av att 65 procent av de fattigaste i Brasilien är svarta eller av blandat etniskt ursprung, medan 86 procent av dem som hör till den mest privilegierade klassen är vita.

| r) | Rådet uppmanas att notera att det strategiska partnerskapet bör innefatta ett forum för debatt och utbyte av bästa metoder mellan parterna när det gäller social och regional sammanhållning. I detta sammanhang bör man uppmärksamma det brasilianska programmet ”Bolsa Família” som gett mycket positiva resultat när det gällt att minska fattigdomen i landet och förbättra indikatorerna för mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att notera att det strategiska partnerskapet bör innefatta ett forum för debatt och utbyte av bästa metoder mellan parterna när det gäller social och regional sammanhållning. I detta sammanhang bör man uppmärksamma det brasilianska programmet ”Bolsa Família” som gett mycket positiva resultat när det gällt att minska fattigdomen i landet och förbättra indikatorerna för mänsklig utveckling.

| s) | Rådet uppmanas att se till att det upprättas en omfattande dialog om migration och att man inom ramen för denna prioriterar frågor om laglig och olaglig invandring tillsammans med frågor om skydd av de mänskliga rättigheterna för invandrare och underlättande av penningöverföringar. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att se till att det upprättas en omfattande dialog om migration och att man inom ramen för denna prioriterar frågor om laglig och olaglig invandring tillsammans med frågor om skydd av de mänskliga rättigheterna för invandrare och underlättande av penningöverföringar.

| t) | Rådet uppmanas att verka för att parterna gör gemensamma insatser för att utveckla diskussionerna i internationella forum i syfte att 2009 ingå ett globalt och omfattande avtal om klimatförändringen för tiden efter 2012, vilket framför allt bör bygga på principen om gemensamt men differentierat ansvar. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att verka för att parterna gör gemensamma insatser för att utveckla diskussionerna i internationella forum i syfte att 2009 ingå ett globalt och omfattande avtal om klimatförändringen för tiden efter 2012, vilket framför allt bör bygga på principen om gemensamt men differentierat ansvar.

| u) | Rådet uppmanas att se till att parterna även driver ett nära samarbete för att genomföra konventionen om biologisk mångfald och för att uppnå det fastställda målet för biologisk mångfald 2010. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att se till att parterna även driver ett nära samarbete för att genomföra konventionen om biologisk mångfald och för att uppnå det fastställda målet för biologisk mångfald 2010.

| v) | Rådet uppmanas att verka för att bägge parterna intensifierar det internationella samarbetet om bevarande och hållbar förvaltning av alla typer av skogar, inbegripet regnskogarna i Amazonas. De bör utbyta bästa metoder om hållbar skogsförvaltning och efterlevnad av skogslagstiftningen. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att verka för att bägge parterna intensifierar det internationella samarbetet om bevarande och hållbar förvaltning av alla typer av skogar, inbegripet regnskogarna i Amazonas. De bör utbyta bästa metoder om hållbar skogsförvaltning och efterlevnad av skogslagstiftningen.

| w) | Rådet uppmanas se till att parterna utvecklar energiteknik med låga koldioxidutsläpp och säkerställer en hållbar produktion och användning av förnybar energi, inbegripet hållbara biobränslen som inte påverkar produktionen av livsmedelsgrödor och den biologiska mångfalden. De bör öka andelen förnybar energi i sin globala energimix, främja energieffektivitet och tillgången till energi, samt uppnå en ökad försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas se till att parterna utvecklar energiteknik med låga koldioxidutsläpp och säkerställer en hållbar produktion och användning av förnybar energi, inbegripet hållbara biobränslen som inte påverkar produktionen av livsmedelsgrödor och den biologiska mångfalden. De bör öka andelen förnybar energi i sin globala energimix, främja energieffektivitet och tillgången till energi, samt uppnå en ökad försörjningstrygghet.

| x) | Rådet uppmanas att se till att samarbetet inom kärnforskning stärks för att Brasilien ska kunna delta i ITER-projektet (den internationella termonukleära experimentreaktorn) om generering av termonukleär energi. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas att se till att samarbetet inom kärnforskning stärks för att Brasilien ska kunna delta i ITER-projektet (den internationella termonukleära experimentreaktorn) om generering av termonukleär energi.

| y) | Eftersom tillgången till läkemedel och offentlig hälso- och sjukvård är ett övergripande mål uppmanas rådet att stödja Brasiliens ansträngningar att bekämpa aids med förmånliga mediciner, och EU bör ytterligare undersöka möjligheterna till obligatoriska licenser för mediciner som behandlar försummade pandemiska sjukdomar som drabbar fattiga människor. |
| --- | --- |

y)

Eftersom tillgången till läkemedel och offentlig hälso- och sjukvård är ett övergripande mål uppmanas rådet att stödja Brasiliens ansträngningar att bekämpa aids med förmånliga mediciner, och EU bör ytterligare undersöka möjligheterna till obligatoriska licenser för mediciner som behandlar försummade pandemiska sjukdomar som drabbar fattiga människor.

| z) | Rådet uppmanas att se till att det belopp som öronmärkts för Brasilien under instrumentet för utvecklingssamarbete (6) används till åtgärder som stöder Brasilien i dess kamp mot fattigdom och för att nå millennieutvecklingsmålen samt för andra åtgärder som kan betraktas som verkligt utvecklingsbistånd, exempelvis inom miljösektorn. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att se till att det belopp som öronmärkts för Brasilien under instrumentet för utvecklingssamarbete (6) används till åtgärder som stöder Brasilien i dess kamp mot fattigdom och för att nå millennieutvecklingsmålen samt för andra åtgärder som kan betraktas som verkligt utvecklingsbistånd, exempelvis inom miljösektorn.

| aa) | Rådet uppmanas att se till att de aktuella dialogerna förbättras och att nya dialoger inleds, särskilt om miljö och hållbar utveckling, energi, transporter, livsmedelssäkerhet, vetenskap och teknik, informationssamhället, sysselsättning och sociala frågor, finansiella frågor och makroekonomi, regional utveckling, kultur och utbildning. |
| --- | --- |

aa)

Rådet uppmanas att se till att de aktuella dialogerna förbättras och att nya dialoger inleds, särskilt om miljö och hållbar utveckling, energi, transporter, livsmedelssäkerhet, vetenskap och teknik, informationssamhället, sysselsättning och sociala frågor, finansiella frågor och makroekonomi, regional utveckling, kultur och utbildning.

| ab) | Rådet uppmanas att uppmärksamma att det strategiska partnerskapet bör uppmuntra till kontakter mellan forum för det civila samhällets organisationer, affärsvärlden och arbetsmarknadens parter och främja utbytet inom utbildning och kultur. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att uppmärksamma att det strategiska partnerskapet bör uppmuntra till kontakter mellan forum för det civila samhällets organisationer, affärsvärlden och arbetsmarknadens parter och främja utbytet inom utbildning och kultur.

| ac) | Rådet uppmanas att se till att åtgärder till förmån för ett politiskt partnerskap mellan EU och Brasilien, medvetenhet och förståelse på båda sidorna samt utbytesprogram finansieras genom andra instrument än instrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att se till att åtgärder till förmån för ett politiskt partnerskap mellan EU och Brasilien, medvetenhet och förståelse på båda sidorna samt utbytesprogram finansieras genom andra instrument än instrumentet för utvecklingssamarbete.

| ad) | Rådet uppmanas att sörja för att det strategiska partnerskapet gör det möjligt att upprätta en regelbunden strukturerad dialog mellan ledamöter av den nationella brasilianska kongressen och ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att sörja för att det strategiska partnerskapet gör det möjligt att upprätta en regelbunden strukturerad dialog mellan ledamöter av den nationella brasilianska kongressen och ledamöter av Europaparlamentet.

| ae) | Rådet uppmanas att se till att unionens institutioner och Brasiliens regering regelbundet tillhandahåller Europaparlamentet och den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika detaljerade uppgifter om hur det strategiska partnerskapet utvecklas. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att se till att unionens institutioner och Brasiliens regering regelbundet tillhandahåller Europaparlamentet och den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika detaljerade uppgifter om hur det strategiska partnerskapet utvecklas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förbundsrepubliken Brasiliens president och nationalkongress. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen och till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förbundsrepubliken Brasiliens president och nationalkongress.

---

(1)  EGT L 262, 1.11.1995, s. 54.

(2)  EGT L 69, 19.3.1996, s. 4.

(3)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(4)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0177.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/172 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/172

---

Torsdag 12 mars 2009Strategiskt partnerskap EU-Mexiko

P6_TA(2009)0141

Europaparlamentets rekommendation av den 12 mars 2009 till rådet om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Mexiko (2008/2289(INI))

2010/C 87 E/35

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, för PPE-DE-gruppen, om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Mexiko (B6-0437/2008),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2008 om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Mexiko (KOM(2008)0447),

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (1),

med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan (2), som undertecknades den 8 december 1997 (nedan kallat det övergripande avtalet),

med beaktande av förklaringarna från de fem toppmöten som hittills hållits mellan stats- och regeringscheferna från Europeiska unionen, Latinamerika och Västindien (EU-LAC) i Rio de Janeiro (28–29 juni 1999), Madrid (17–18 maj 2002), Guadalajara (28–29 maj 2004), Wien (12–13 maj 2006) och Lima (16–17 maj 2008),

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 17 maj 2008, från det fjärde toppmötet mellan Mexiko och Europeiska unionen i Lima i Peru,

med beaktande av det gemensamma meddelandet från det åttonde toppmötet mellan Mexiko och Europeiska unionen i Mexiko den 13–14 oktober 2008,

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Mexikos förenta staters och Europeiska unionens gemensamma parlamentarikerkommittés sjunde sammanträde den 28–29 oktober 2008 i Mexiko,

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) sammanträde den 13 oktober 2008,

med beaktande av det budskap som den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika (EuroLat) avgav under det femte EU-LAC-toppmötet den 1 maj 2008,

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008 om det femte toppmötet mellan EU och länderna i Latinamerika och Västindien, som hölls i Lima (3),

med beaktande av San Salvador-förklaringen som antogs vid det artonde ibero-amerikanska toppmötet för stats- och regeringscheferna den 29–31 oktober 2008,

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4),

med beaktande av artikel 114.3 och artikel 83.5 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0028/2009), och av följande skäl:

| A. | Mexiko och Europeiska unionen delar ett antal grundläggande värderingar och gemensamma principer samt historiska och kulturella band. |
| --- | --- |

A.

Mexiko och Europeiska unionen delar ett antal grundläggande värderingar och gemensamma principer samt historiska och kulturella band.

| B. | Respekten för de demokratiska principer och mänskliga rättigheter som demokratiklausulen avser utgör en grundläggande del i det strategiska partnerskapet och det övergripande avtalet och måste tillämpas av båda parter. |
| --- | --- |

B.

Respekten för de demokratiska principer och mänskliga rättigheter som demokratiklausulen avser utgör en grundläggande del i det strategiska partnerskapet och det övergripande avtalet och måste tillämpas av båda parter.

| C. | Mexikos politiska tyngd på den internationella scenen märks allt tydligare i världen, vilket till exempel visas genom landets senaste utnämning till medlem av FN:s säkerhetsråd för perioden 2009–2010, och även på regional nivå, genom att Mexiko är ordförandeland för Rio-gruppens sekretariat 2008–2010. |
| --- | --- |

C.

Mexikos politiska tyngd på den internationella scenen märks allt tydligare i världen, vilket till exempel visas genom landets senaste utnämning till medlem av FN:s säkerhetsråd för perioden 2009–2010, och även på regional nivå, genom att Mexiko är ordförandeland för Rio-gruppens sekretariat 2008–2010.

| D. | Europeiska unionen bör erkänna Mexikos bidrag till det multilaterala systemet, eftersom multilateralt samarbete är en grundläggande princip som båda parter, Mexiko såväl som Europeiska unionen, har lovat att främja i ett internationellt sammanhang. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen bör erkänna Mexikos bidrag till det multilaterala systemet, eftersom multilateralt samarbete är en grundläggande princip som båda parter, Mexiko såväl som Europeiska unionen, har lovat att främja i ett internationellt sammanhang.

| E. | Mexiko har inlett ett program för strukturreformer inom strategiska sektorer och har blivit världens tionde största ekonomi, medlem i G20-länderna och G5 (Brasilien, Kina, Indien, Sydafrika och Mexiko) och dessutom är Mexiko det enda latinamerikanska landet som är medlem i OECD. |
| --- | --- |

E.

Mexiko har inlett ett program för strukturreformer inom strategiska sektorer och har blivit världens tionde största ekonomi, medlem i G20-länderna och G5 (Brasilien, Kina, Indien, Sydafrika och Mexiko) och dessutom är Mexiko det enda latinamerikanska landet som är medlem i OECD.

| F. | Mexiko har mer än 100 miljoner invånare och befolkningen är märkbart ung, eftersom 45 % av befolkningen är under tjugo år. Mexikos geografiska läge ger landet en geostrategisk position som ”bro” mellan Nord- och Sydamerika, och även mellan Karibiska havet och Stilla havet. |
| --- | --- |

F.

Mexiko har mer än 100 miljoner invånare och befolkningen är märkbart ung, eftersom 45 % av befolkningen är under tjugo år. Mexikos geografiska läge ger landet en geostrategisk position som ”bro” mellan Nord- och Sydamerika, och även mellan Karibiska havet och Stilla havet.

| G. | Det övergripande avtalet bygger på tre pelare: politisk dialog, stegvis införande av ett frihandelsområde och samarbete. Sedan avtalet trädde i kraft 2000 har förbindelserna mellan de båda parterna fördjupats och stärkts på det politiska planet och även när det gäller handelsutbyte och samarbete. |
| --- | --- |

G.

Det övergripande avtalet bygger på tre pelare: politisk dialog, stegvis införande av ett frihandelsområde och samarbete. Sedan avtalet trädde i kraft 2000 har förbindelserna mellan de båda parterna fördjupats och stärkts på det politiska planet och även när det gäller handelsutbyte och samarbete.

| H. | Vid toppmötet i Lima underströk Europeiska unionen och Mexiko den positiva utvecklingen av handels- och investeringsflödena inom ramen för det övergripande avtalet. |
| --- | --- |

H.

Vid toppmötet i Lima underströk Europeiska unionen och Mexiko den positiva utvecklingen av handels- och investeringsflödena inom ramen för det övergripande avtalet.

| I. | Europeiska unionen och Mexiko har ökat sina kontakter på alla nivåer och med alla institutioner, både på det bilaterala planet och inom ramen för det övergripande avtalet, och särskilt på parlamentsområdet genom den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko och Euro-Lat. |
| --- | --- |

I.

Europeiska unionen och Mexiko har ökat sina kontakter på alla nivåer och med alla institutioner, både på det bilaterala planet och inom ramen för det övergripande avtalet, och särskilt på parlamentsområdet genom den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko och Euro-Lat.

| J. | Förslaget om ett strategiskt partnerskap sammanfaller med den internationella ekonomiska och finansiella krisen och krisen kan inverka på den ekonomiska och sociala balansen i de bilaterala förbindelserna. |
| --- | --- |

J.

Förslaget om ett strategiskt partnerskap sammanfaller med den internationella ekonomiska och finansiella krisen och krisen kan inverka på den ekonomiska och sociala balansen i de bilaterala förbindelserna.

| K. | De fördjupade förbindelserna mellan Mexiko och Europeiska unionen kan gynna samförståndet mellan Europeiska unionen och dess latinamerikanska partner i regionala och globala frågor, och kanske kan de göra det möjligt för parterna att tillsammans främja sina gemensamma värderingar och intressen i internationella och regionala forum. |
| --- | --- |

K.

De fördjupade förbindelserna mellan Mexiko och Europeiska unionen kan gynna samförståndet mellan Europeiska unionen och dess latinamerikanska partner i regionala och globala frågor, och kanske kan de göra det möjligt för parterna att tillsammans främja sina gemensamma värderingar och intressen i internationella och regionala forum.

| L. | Detta strategiska partnerskap bör leda till bättre förbindelser mellan EU och Mexiko på två olika plan: på det multilaterala planet kan parterna samordna sig i internationellt viktiga frågor och på det bilaterala planet kan de utveckla sina förbindelser och ta specifika initiativ. |
| --- | --- |

L.

Detta strategiska partnerskap bör leda till bättre förbindelser mellan EU och Mexiko på två olika plan: på det multilaterala planet kan parterna samordna sig i internationellt viktiga frågor och på det bilaterala planet kan de utveckla sina förbindelser och ta specifika initiativ.

| M. | De politiska och ekonomiska integrationsprocesserna, den ökade ekonomiska globaliseringen och vikten av att föra en debatt om bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och miljöfrågor har förändrat båda regionernas prioriteringar. |
| --- | --- |

M.

De politiska och ekonomiska integrationsprocesserna, den ökade ekonomiska globaliseringen och vikten av att föra en debatt om bland annat demokrati, mänskliga rättigheter och miljöfrågor har förändrat båda regionernas prioriteringar.

| N. | Mexikos strategiska läge och systemet med olika handelsavtal innebär att Mexiko har en stor strategisk betydelse för EU:s export, eftersom EU är landets andra största utländska investeringskälla. |
| --- | --- |

N.

Mexikos strategiska läge och systemet med olika handelsavtal innebär att Mexiko har en stor strategisk betydelse för EU:s export, eftersom EU är landets andra största utländska investeringskälla.

| O. | Frihandelsområdet mellan Mexiko och EU spelar en viktig roll i EU:s bilaterala förbindelser på grund av dess mycket omfattande räckvidd (som täcker varor, tjänster, upphandling, konkurrens, immateriella rättigheter, investeringar och investeringsrelaterade betalningar). |
| --- | --- |

O.

Frihandelsområdet mellan Mexiko och EU spelar en viktig roll i EU:s bilaterala förbindelser på grund av dess mycket omfattande räckvidd (som täcker varor, tjänster, upphandling, konkurrens, immateriella rättigheter, investeringar och investeringsrelaterade betalningar).

| P. | Den mexikanska invandringen till Europeiska unionen är för Mexiko en av de viktigaste och känsligaste frågorna, bland flera andra, med hänsyn till det stora antalet mexikanska invandrare, många av dem högkvalificerade, som finns i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

P.

Den mexikanska invandringen till Europeiska unionen är för Mexiko en av de viktigaste och känsligaste frågorna, bland flera andra, med hänsyn till det stora antalet mexikanska invandrare, många av dem högkvalificerade, som finns i Europeiska unionen.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att verka för att detta strategiska partnerskap innebär en kvalitetshöjning i förbindelserna mellan Mexiko och Europeiska unionen på multilateral nivå i frågor av global betydelse och att det stärker utvecklingen av de bilaterala relationerna. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet uppmanas att verka för att detta strategiska partnerskap innebär en kvalitetshöjning i förbindelserna mellan Mexiko och Europeiska unionen på multilateral nivå i frågor av global betydelse och att det stärker utvecklingen av de bilaterala relationerna.

| b) | Inom ramen för det strategiska partnerskapet bör man institutionalisera årliga toppmöten mellan Europeiska unionen och Mexiko, på samma sätt som de toppmöten som organiseras med Förenta staterna, Ryssland, Kina och Brasilien. |
| --- | --- |

b)

Inom ramen för det strategiska partnerskapet bör man institutionalisera årliga toppmöten mellan Europeiska unionen och Mexiko, på samma sätt som de toppmöten som organiseras med Förenta staterna, Ryssland, Kina och Brasilien.

| c) | Det strategiska partnerskapet bör ge nya incitament till olika områden inom det övergripande avtalet mellan EU och Mexiko, såsom de politiska aspekterna (inklusive de människorättsliga aspekterna), säkerhetsfrågorna, kampen mot narkotikahandeln, miljöfrågorna, det tekniska och kulturella samarbetet och de socioekonomiska aspekterna. |
| --- | --- |

c)

Det strategiska partnerskapet bör ge nya incitament till olika områden inom det övergripande avtalet mellan EU och Mexiko, såsom de politiska aspekterna (inklusive de människorättsliga aspekterna), säkerhetsfrågorna, kampen mot narkotikahandeln, miljöfrågorna, det tekniska och kulturella samarbetet och de socioekonomiska aspekterna.

| d) | Handelskapitlet bör baseras på likabehandling, solidaritet, dialog och respekt för Mexikos och Europeiska unionens respektive särdrag. |
| --- | --- |

d)

Handelskapitlet bör baseras på likabehandling, solidaritet, dialog och respekt för Mexikos och Europeiska unionens respektive särdrag.

| e) | Den mexikanska regeringen och president Felipe Calderón bör stödjas i den ytterst viktiga uppgift de utför i syfte att sanera vissa statliga institutioner. Denna kamp måste fullbordas för att stoppa korruptionen och förhindra att samhället försätts i en hjälplös situation. |
| --- | --- |

e)

Den mexikanska regeringen och president Felipe Calderón bör stödjas i den ytterst viktiga uppgift de utför i syfte att sanera vissa statliga institutioner. Denna kamp måste fullbordas för att stoppa korruptionen och förhindra att samhället försätts i en hjälplös situation.

| f) | Inom verksamhetsområdet bör hänsyn tas till bekämpandet av kvinnomord i båda regioner, på basis av dialog, samarbete och ömsesidigt utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

f)

Inom verksamhetsområdet bör hänsyn tas till bekämpandet av kvinnomord i båda regioner, på basis av dialog, samarbete och ömsesidigt utbyte av god praxis.

| g) | Förhoppningsvis kommer det strategiska partnerskapet att göra det möjligt att stärka samordningen av positionerna i krissituationer och frågor av global betydelse, på grundval av parternas ömsesidiga intresse och engagemang. |
| --- | --- |

g)

Förhoppningsvis kommer det strategiska partnerskapet att göra det möjligt att stärka samordningen av positionerna i krissituationer och frågor av global betydelse, på grundval av parternas ömsesidiga intresse och engagemang.

| h) | Klara riktlinjer bör fastställas om det bästa sättet att tillsammans ha ett nära samarbete för att främja verklig multilateralism och stärka FN:s fredsskapande och fredsbevarande kapacitet samt respekt för de mänskliga rättigheterna. När det gäller folkrätten bör man i linje med Limaförklaringen angripa de gemensamma hoten mot fred och säkerhet, inklusive narkotikahandeln, vapenhandeln, den organiserade brottsligheten, terrorismen och människohandeln. |
| --- | --- |

h)

Klara riktlinjer bör fastställas om det bästa sättet att tillsammans ha ett nära samarbete för att främja verklig multilateralism och stärka FN:s fredsskapande och fredsbevarande kapacitet samt respekt för de mänskliga rättigheterna. När det gäller folkrätten bör man i linje med Limaförklaringen angripa de gemensamma hoten mot fred och säkerhet, inklusive narkotikahandeln, vapenhandeln, den organiserade brottsligheten, terrorismen och människohandeln.

| i) | Det är mycket viktigt att det strategiska partnerskapet utgör en möjlighet att diskutera hur klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati, som för båda parter utgör grundläggande värden i alla avtal, ska göras mer effektiv, och för att utvärdera hur klausulen efterlevs – bland annat genom att dess positiva dimension utvecklas. |
| --- | --- |

i)

Det är mycket viktigt att det strategiska partnerskapet utgör en möjlighet att diskutera hur klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati, som för båda parter utgör grundläggande värden i alla avtal, ska göras mer effektiv, och för att utvärdera hur klausulen efterlevs – bland annat genom att dess positiva dimension utvecklas.

| j) | Rådet uppmanas uttrycka sitt stöd till den mexikanska regeringen för dess bidrag till FN:s arbete och för dess kamp mot narkotikahandeln, den internationella terrorismen och den organiserade brottsligheten, särskilt med tanke på det ökande antalet offer för handeln med och konsumtionen av narkotika. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas uttrycka sitt stöd till den mexikanska regeringen för dess bidrag till FN:s arbete och för dess kamp mot narkotikahandeln, den internationella terrorismen och den organiserade brottsligheten, särskilt med tanke på det ökande antalet offer för handeln med och konsumtionen av narkotika.

| k) | De mekanismer för politisk dialog som främjas i det strategiska partnerskapet mellan EU och Mexiko bör ge ny stimulans åt förbindelserna med och mellan de olika processerna för regional integration, för bevarande av det strategiska partnerskapets värden och intressen och för förstärkt multilateralism på området för internationella relationer. |
| --- | --- |

k)

De mekanismer för politisk dialog som främjas i det strategiska partnerskapet mellan EU och Mexiko bör ge ny stimulans åt förbindelserna med och mellan de olika processerna för regional integration, för bevarande av det strategiska partnerskapets värden och intressen och för förstärkt multilateralism på området för internationella relationer.

| l) | Mexikos och EU:s forum för det civila samhället bör ges större tyngd och man bör så långt möjligt följa dess rekommendationer. |
| --- | --- |

l)

Mexikos och EU:s forum för det civila samhället bör ges större tyngd och man bör så långt möjligt följa dess rekommendationer.

| m) | Detta strategiska partnerskap måste bli ett instrument som förstärker samarbetet mellan de båda parterna i internationella forum såsom Världsbanken, Internationella valutafonden, OECD, G20 och G8+G5, i sökandet efter lösningar på den globala finanskrisen och igångsättande av gemensamma insatser för att återupprätta förtroendet för finansinstitutionerna, i linje med förklaringen från San Salvador. |
| --- | --- |

m)

Detta strategiska partnerskap måste bli ett instrument som förstärker samarbetet mellan de båda parterna i internationella forum såsom Världsbanken, Internationella valutafonden, OECD, G20 och G8+G5, i sökandet efter lösningar på den globala finanskrisen och igångsättande av gemensamma insatser för att återupprätta förtroendet för finansinstitutionerna, i linje med förklaringen från San Salvador.

| n) | Särskilt till följd av den globala finanskrisen är det nödvändigt att stödja utveckling av små och medelstora företag, vilka är oundgängliga för att stärka den ekonomiska och sociala strukturen och för att skapa verklig sysselsättning. |
| --- | --- |

n)

Särskilt till följd av den globala finanskrisen är det nödvändigt att stödja utveckling av små och medelstora företag, vilka är oundgängliga för att stärka den ekonomiska och sociala strukturen och för att skapa verklig sysselsättning.

| o) | Vikten av alla bilaterala avtal som EU och Mexiko har slutit bör betonas, särskilt det övergripande avtalet som inkluderar ett frihandelsområde, samt det strategiska partnerskapet. |
| --- | --- |

o)

Vikten av alla bilaterala avtal som EU och Mexiko har slutit bör betonas, särskilt det övergripande avtalet som inkluderar ett frihandelsområde, samt det strategiska partnerskapet.

| p) | De positiva effekter som tillämpningen av det övergripande avtalet har medfört för båda parter bör betonas, med en ökning på mer än 100 procent av den bilaterala handeln. |
| --- | --- |

p)

De positiva effekter som tillämpningen av det övergripande avtalet har medfört för båda parter bör betonas, med en ökning på mer än 100 procent av den bilaterala handeln.

| q) | Det strategiska partnerskapet mellan EU och Mexiko bör kunna ge ny drivkraft till de bilaterala förbindelserna, och bidra till att utöka och förbättra samarbetsprogrammen, såsom programmet för stöd till små och medelstora företag (Piapyme), vars resultat kommer att gynna båda parter. I detta sammanhang efterlyses en kampanj för att sprida information om alla de program som båda parter drar fördel av inom ramen för de fördjupade förbindelserna. Detta strategiska partnerskap bör bidra till att stärka samordningen mellan de båda parterna ännu mer i de viktigaste multilaterala forumen och institutionerna. |
| --- | --- |

q)

Det strategiska partnerskapet mellan EU och Mexiko bör kunna ge ny drivkraft till de bilaterala förbindelserna, och bidra till att utöka och förbättra samarbetsprogrammen, såsom programmet för stöd till små och medelstora företag (Piapyme), vars resultat kommer att gynna båda parter. I detta sammanhang efterlyses en kampanj för att sprida information om alla de program som båda parter drar fördel av inom ramen för de fördjupade förbindelserna. Detta strategiska partnerskap bör bidra till att stärka samordningen mellan de båda parterna ännu mer i de viktigaste multilaterala forumen och institutionerna.

| r) | Mexiko bör bli ständig medlem i den nya finansiella och ekonomiska internationella uppbyggnaden av G20-gruppen, med tanke på att det bilaterala strategiska partnerskapet med EU kommer att få ännu större betydelse i detta sammanhang. |
| --- | --- |

r)

Mexiko bör bli ständig medlem i den nya finansiella och ekonomiska internationella uppbyggnaden av G20-gruppen, med tanke på att det bilaterala strategiska partnerskapet med EU kommer att få ännu större betydelse i detta sammanhang.

| s) | Det är viktigt att identifiera överensstämmande synsätt så att man kan utarbeta en gemensam och ambitiös strategi för att bekämpa klimatförändringarna, med tanke på den FN-konferens om klimatförändringarna som ska hållas i Köpenhamn 2009 och målet att nå ett övergripande avtal. |
| --- | --- |

s)

Det är viktigt att identifiera överensstämmande synsätt så att man kan utarbeta en gemensam och ambitiös strategi för att bekämpa klimatförändringarna, med tanke på den FN-konferens om klimatförändringarna som ska hållas i Köpenhamn 2009 och målet att nå ett övergripande avtal.

| t) | Det krävs mer konsekventa insatser för att främja vetenskaplig och teknisk överföring i syfte att skapa ett verkligt samarbete för att motverka klimatförändringarna och förbättra miljöskyddet. |
| --- | --- |

t)

Det krävs mer konsekventa insatser för att främja vetenskaplig och teknisk överföring i syfte att skapa ett verkligt samarbete för att motverka klimatförändringarna och förbättra miljöskyddet.

| u) | Man bör inleda ytterligare en övergripande och strukturerad dialog om migration, som behandlar såväl den lagliga som den olagliga invandringen, liksom kopplingarna mellan migration och utveckling, med utgångspunkt i Mexikos och Europeiska unionens erfarenheter på dessa områden och i linje med Limaförklaringen. |
| --- | --- |

u)

Man bör inleda ytterligare en övergripande och strukturerad dialog om migration, som behandlar såväl den lagliga som den olagliga invandringen, liksom kopplingarna mellan migration och utveckling, med utgångspunkt i Mexikos och Europeiska unionens erfarenheter på dessa områden och i linje med Limaförklaringen.

| v) | Det gemensamma rådet uppmanas att utifrån den utvecklingsklausul som avses i artikel 43 i det övergripande avtalet bland annat överväga en lämplig tidpunkt för upprättandet av ett avtal om invandringspolitik mellan de båda partnerna, särskilt med avseende på modell 4-förfaranden. |
| --- | --- |

v)

Det gemensamma rådet uppmanas att utifrån den utvecklingsklausul som avses i artikel 43 i det övergripande avtalet bland annat överväga en lämplig tidpunkt för upprättandet av ett avtal om invandringspolitik mellan de båda partnerna, särskilt med avseende på modell 4-förfaranden.

| w) | Åtagandena för att uppfylla millennieutvecklingsmålen bör bekräftas på nytt, och vikten av ett nära samarbete i frågor som rör den sociala sammanhållningen, jämställdheten mellan kvinnor och män, klimatförändringarna, den hållbara utvecklingen, kampen mot den internationella terrorismen, narkotikahandeln och brottsligheten samt livsmedelssäkerheten och fattigdomsbekämpningen bör ges förnyad uppmärksamhet. |
| --- | --- |

w)

Åtagandena för att uppfylla millennieutvecklingsmålen bör bekräftas på nytt, och vikten av ett nära samarbete i frågor som rör den sociala sammanhållningen, jämställdheten mellan kvinnor och män, klimatförändringarna, den hållbara utvecklingen, kampen mot den internationella terrorismen, narkotikahandeln och brottsligheten samt livsmedelssäkerheten och fattigdomsbekämpningen bör ges förnyad uppmärksamhet.

| x) | EU-institutionerna och Mexikos regering bör regelbundet förse Europaparlamentet, Euro-Lat och den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko med information om läget i det strategiska partnerskapet och om uppföljningen av det arbete som bedrivs inom ramen för detta. |
| --- | --- |

x)

EU-institutionerna och Mexikos regering bör regelbundet förse Europaparlamentet, Euro-Lat och den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko med information om läget i det strategiska partnerskapet och om uppföljningen av det arbete som bedrivs inom ramen för detta.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament samt till regeringen och kongressen i Mexikos förenta stater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, till EU-medlemsstaternas regeringar och parlament samt till regeringen och kongressen i Mexikos förenta stater.

---

(1)  EUT C 227 E, 4.9.2008, s. 140.

(2)  EGT L 276, 28.10.2000, s. 45.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0177.

(4)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/177 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/177

---

Torsdag 12 mars 2009Femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regering

P6_TA(2009)0142

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om den femtionde årsdagen av det tibetanska upproret och dialogen mellan Hans Helighet Dalai lama och Kinas regering

2010/C 87 E/36

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionerna av den 10 april 2008 om Tibet (1) och den 10 juli 2008 om situationen i Kina efter jordbävningen och före OS (2),

med beaktande av Hans Helighet Dalai lamas uttalande till Europaparlamentet den 4 december 2008,

med beaktande av det uttalande om Tibet som Förenta staternas regering och Europeiska unionen gjorde vid toppmötet mellan USA och EU den 10 juni 2008,

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I mars 2009 är det 50 år sedan Hans Helighet Dalai lama flydde från Tibet och började leva i exil i Indien. |
| --- | --- |

A.

I mars 2009 är det 50 år sedan Hans Helighet Dalai lama flydde från Tibet och började leva i exil i Indien.

| B. | Åtta dialogrundor mellan Hans Helighet Dalai lamas sändebud och företrädare för den kinesiska regeringen har inte lett till något genombrott, och inga ytterligare samtal är inplanerade. |
| --- | --- |

B.

Åtta dialogrundor mellan Hans Helighet Dalai lamas sändebud och företrädare för den kinesiska regeringen har inte lett till något genombrott, och inga ytterligare samtal är inplanerade.

| C. | Det memorandum om verkligt självstyre för det tibetanska folket som utarbetats på begäran av den kinesiska regeringen och som lades fram av Hans Helighet Dalai lamas sändebud vid den åttonde samtalsrundan i november 2008 i Peking följer principerna i den kinesiska grundlagen och respekterar Folkrepubliken Kinas territoriella integritet, men det förkastades av den kinesiska regeringen som ett försök till ”halvt oberoende” eller ”förtäckt oberoende”. |
| --- | --- |

C.

Det memorandum om verkligt självstyre för det tibetanska folket som utarbetats på begäran av den kinesiska regeringen och som lades fram av Hans Helighet Dalai lamas sändebud vid den åttonde samtalsrundan i november 2008 i Peking följer principerna i den kinesiska grundlagen och respekterar Folkrepubliken Kinas territoriella integritet, men det förkastades av den kinesiska regeringen som ett försök till ”halvt oberoende” eller ”förtäckt oberoende”.

| D. | Hans Helighet Dalai lama uppmanar till icke-våld, har fått Nobels fredspris 1989 för sina insatser och begär inte ett oberoende Tibet utan ett återupptagande av förhandlingarna med de kinesiska myndigheterna för att nå fram till ett övergripande politiskt avtal om verkligt självstyre inom ramen för Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

D.

Hans Helighet Dalai lama uppmanar till icke-våld, har fått Nobels fredspris 1989 för sina insatser och begär inte ett oberoende Tibet utan ett återupptagande av förhandlingarna med de kinesiska myndigheterna för att nå fram till ett övergripande politiskt avtal om verkligt självstyre inom ramen för Folkrepubliken Kina.

| E. | De senaste dagarna har de kinesiska myndigheterna skärpt säkerhetspådragen i Tibet. Journalister och utlänningar har förbjudits att besöka regionen, tillstånd som redan beviljats till utlänningar har dragits tillbaka och man genomför en kampanj för att ”sätta hårt mot hårt” mot det tibetanska folket. |
| --- | --- |

E.

De senaste dagarna har de kinesiska myndigheterna skärpt säkerhetspådragen i Tibet. Journalister och utlänningar har förbjudits att besöka regionen, tillstånd som redan beviljats till utlänningar har dragits tillbaka och man genomför en kampanj för att ”sätta hårt mot hårt” mot det tibetanska folket.

| F. | Ett stort antal munkar från klostret An Tuo i den kinesiska provinsen Qinghai greps den 25 februari 2009 under en fredlig marsch som genomfördes med anledning av det tibetanska nyåret. |
| --- | --- |

F.

Ett stort antal munkar från klostret An Tuo i den kinesiska provinsen Qinghai greps den 25 februari 2009 under en fredlig marsch som genomfördes med anledning av det tibetanska nyåret.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att betrakta det memorandum om verkligt självstyre för det tibetanska folket som lades fram i november 2008 som utgångspunkt för en saklig diskussion utmynnande i positiva och betydelsefulla förändringar i Tibet som följer principerna i Folkrepubliken Kinas grundlag och andra lagar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Kinas regering att betrakta det memorandum om verkligt självstyre för det tibetanska folket som lades fram i november 2008 som utgångspunkt för en saklig diskussion utmynnande i positiva och betydelsefulla förändringar i Tibet som följer principerna i Folkrepubliken Kinas grundlag och andra lagar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ta reda på exakt vad som hände under förhandlingarna mellan Folkrepubliken Kina och Hans Helighet Dalai lamas sändebud. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ta reda på exakt vad som hände under förhandlingarna mellan Folkrepubliken Kina och Hans Helighet Dalai lamas sändebud.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att med anledning av att det är 50 år sedan Hans Helighet Dalai lama gick i exil i Indien, anta en förklaring som uppmanar Kinas regering att inleda en konstruktiv dialog i syfte att nå fram till ett övergripande politiskt avtal och att hänvisa till memorandumet om verkligt självstyre för det tibetanska folket. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att med anledning av att det är 50 år sedan Hans Helighet Dalai lama gick i exil i Indien, anta en förklaring som uppmanar Kinas regering att inleda en konstruktiv dialog i syfte att nå fram till ett övergripande politiskt avtal och att hänvisa till memorandumet om verkligt självstyre för det tibetanska folket.

| 4. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld, oavsett om det utövas av demonstranter eller om det handlar om oproportionerligt våld från ordningsmaktens sida. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer alla former av våld, oavsett om det utövas av demonstranter eller om det handlar om oproportionerligt våld från ordningsmaktens sida.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att omedelbart och villkorslöst frige alla de människor som frihetsberövats enbart på grund av att de deltagit i fredliga protestaktioner, och att upprätta en förteckning över alla de personer som dödats eller saknas och alla de som frihetsberövats, med uppgifter om vilka anklagelser som riktas mot dem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att omedelbart och villkorslöst frige alla de människor som frihetsberövats enbart på grund av att de deltagit i fredliga protestaktioner, och att upprätta en förteckning över alla de personer som dödats eller saknas och alla de som frihetsberövats, med uppgifter om vilka anklagelser som riktas mot dem.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge utländska medier tillträde till Tibet, inklusive de tibetanska områdena utanför den autonoma regionen Tibet, och att avskaffa systemet med särskilda tillstånd, som hittills krävts för tillträde till den autonoma regionen Tibet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge utländska medier tillträde till Tibet, inklusive de tibetanska områdena utanför den autonoma regionen Tibet, och att avskaffa systemet med särskilda tillstånd, som hittills krävts för tillträde till den autonoma regionen Tibet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge FN:s människorättsexperter och erkända internationella frivilligorganisationer fritt tillträde till Tibet så att de kan undersöka situationen på plats. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge FN:s människorättsexperter och erkända internationella frivilligorganisationer fritt tillträde till Tibet så att de kan undersöka situationen på plats.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att ta ett initiativ för att föra upp situationen i Tibet på dagordningen för ett sammanträde i rådet (allmänna frågor), för att diskutera vad Europeiska unionen skulle kunna göra för att uppnå framsteg på vägen mot en lösning för Tibet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att ta ett initiativ för att föra upp situationen i Tibet på dagordningen för ett sammanträde i rådet (allmänna frågor), för att diskutera vad Europeiska unionen skulle kunna göra för att uppnå framsteg på vägen mot en lösning för Tibet.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president, regering och parlament samt till Hans Helighet Dalai lama. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas president, regering och parlament samt till Hans Helighet Dalai lama.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0119.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0362.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/178

---

Torsdag 12 mars 2009Guinea-Bissau

P6_TA(2009)0143

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Guinea-Bissau

2010/C 87 E/37

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av uttalandet av EU:s ordförandeskap av den 2 mars 2009 om de tragiska händelserna i Guinea-Bissau,

med beaktande av presidentvalet i juni och juli 2005 och parlamentsvalet den 16 november 2008 i Guinea-Bissau,

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråd den 3 mars 2009 om den rådande politiska krisen i Guinea-Bissau,

med beaktande av uttalandet från Afrikanska unionens kommission den 2 mars 2009,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Den 2 mars 2009 sköts Guinea-Bissaus president João Bernardo Vieira till döds av överlöpare dagen efter det bombattentat som dödade landets militärchef, general Batista Tagmé Na Waié. I och med dessa dåd har två mycket mäktiga personer och rivaler avlägsnats, vilka har undkommit flera mordförsök under de senaste fyra månaderna. |
| --- | --- |

A.

Den 2 mars 2009 sköts Guinea-Bissaus president João Bernardo Vieira till döds av överlöpare dagen efter det bombattentat som dödade landets militärchef, general Batista Tagmé Na Waié. I och med dessa dåd har två mycket mäktiga personer och rivaler avlägsnats, vilka har undkommit flera mordförsök under de senaste fyra månaderna.

| B. | Eftersom dessa attentat inte har betraktats som någon kupp har Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd inte stängt av Guinea-Bissau som det gjorde med grannländerna Guinea och Mauretanien efter kupperna där förra året. |
| --- | --- |

B.

Eftersom dessa attentat inte har betraktats som någon kupp har Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd inte stängt av Guinea-Bissau som det gjorde med grannländerna Guinea och Mauretanien efter kupperna där förra året.

| C. | Den nyvalde talmannen i nationalförsamlingen, Raimundo Pereira, fick avlägga eden för en begränsad presidentperiod i avvaktan på nya val, i enlighet med konstitutionen. Raimundo Pereira vädjade till det internationella samfundet att hjälpa till att stabilisera landet. |
| --- | --- |

C.

Den nyvalde talmannen i nationalförsamlingen, Raimundo Pereira, fick avlägga eden för en begränsad presidentperiod i avvaktan på nya val, i enlighet med konstitutionen. Raimundo Pereira vädjade till det internationella samfundet att hjälpa till att stabilisera landet.

| D. | Årtionden av politisk instabilitet i Guinea-Bissau har fört landet in i en djup kris som utmärks av bristande tillgång till rent vatten, hälsa och utbildning och av att statstjänstemän i många ministerier riskerar flera uteblivna månadslöner. Landet är en av några få stater som finns med på dagordningen för FN:s fredsbyggande kommission, som syftar till att hjälpa fattiga länder att undvika att på nytt drabbas av krig eller kaos. Dessa mord har inträffat i en tid av ökade insatser från EU och internationella organisationer för att bygga ett demokratiskt och stabilt Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

D.

Årtionden av politisk instabilitet i Guinea-Bissau har fört landet in i en djup kris som utmärks av bristande tillgång till rent vatten, hälsa och utbildning och av att statstjänstemän i många ministerier riskerar flera uteblivna månadslöner. Landet är en av några få stater som finns med på dagordningen för FN:s fredsbyggande kommission, som syftar till att hjälpa fattiga länder att undvika att på nytt drabbas av krig eller kaos. Dessa mord har inträffat i en tid av ökade insatser från EU och internationella organisationer för att bygga ett demokratiskt och stabilt Guinea-Bissau.

| E. | EU erbjuder sedan juni 2008 rådgivning och bistånd för att stödja en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau genom sitt ESDF-uppdrag ”Europeiska unionens uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau”. |
| --- | --- |

E.

EU erbjuder sedan juni 2008 rådgivning och bistånd för att stödja en reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau genom sitt ESDF-uppdrag ”Europeiska unionens uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau”.

| F. | Parlamentsvalet i november 2008 var ett viktigt test för Guinea-Bissau, där övergången till ett demokratiskt styre behövde ett rejält uppsving. Valet berömdes av både medborgare och internationella observatörer, särskilt EU:s valobservatörsgrupp, och banade väg för ett ökat FN-stöd till landets fredsbyggande insatser. Under valperioden höll militären sig utanför valprocessen och stod fast vid att garantera en fredlig miljö. |
| --- | --- |

F.

Parlamentsvalet i november 2008 var ett viktigt test för Guinea-Bissau, där övergången till ett demokratiskt styre behövde ett rejält uppsving. Valet berömdes av både medborgare och internationella observatörer, särskilt EU:s valobservatörsgrupp, och banade väg för ett ökat FN-stöd till landets fredsbyggande insatser. Under valperioden höll militären sig utanför valprocessen och stod fast vid att garantera en fredlig miljö.

| G. | Dessa mord verkar ha koppling till en politisk spänning som har sitt ursprung i gammal rivalitet, etnisk splittring och instabilitet i de militära leden och den ständigt ökande närvaron av narkotikahandelns intressenter – en mycket invecklad och farlig bakgrundssituation som ständigt undergräver landets återhämtningsförmåga. |
| --- | --- |

G.

Dessa mord verkar ha koppling till en politisk spänning som har sitt ursprung i gammal rivalitet, etnisk splittring och instabilitet i de militära leden och den ständigt ökande närvaron av narkotikahandelns intressenter – en mycket invecklad och farlig bakgrundssituation som ständigt undergräver landets återhämtningsförmåga.

| H. | Guinea-Bissau har problem med narkotikahandel och är en stor transitpunkt för narkotika mellan Sydamerika och Europa. Narkotikahandeln är ett allvarligt hot mot landets politiska stabilitet. |
| --- | --- |

H.

Guinea-Bissau har problem med narkotikahandel och är en stor transitpunkt för narkotika mellan Sydamerika och Europa. Narkotikahandeln är ett allvarligt hot mot landets politiska stabilitet.

| I. | De allt starkare bevisen för narkotikahandel i och runt regionen tyder på en stor fara för hela Västafrika, och det utgör redan ett stort hot mot EU eftersom det påverkar våra grannregioner. |
| --- | --- |

I.

De allt starkare bevisen för narkotikahandel i och runt regionen tyder på en stor fara för hela Västafrika, och det utgör redan ett stort hot mot EU eftersom det påverkar våra grannregioner.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt morden på Guinea-Bissaus president João Bernardo Vieira och landets militärchef, general Tagmé Na Waié. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt morden på Guinea-Bissaus president João Bernardo Vieira och landets militärchef, general Tagmé Na Waié.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med familjerna till den mördade president João Bernardo Vieira och general Tagmé Na Waié samt Guinea-Bissaus befolkning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med familjerna till den mördade president João Bernardo Vieira och general Tagmé Na Waié samt Guinea-Bissaus befolkning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Guinea-Bissaus myndigheter att noggrant utreda dessa brott och föra de ansvariga inför rätta, och uppmanar det internationella samfundet att utöva det inflytande som behövs och det stöd som krävs för att uppnå detta mål. Parlamentet påpekar att fallen med morden av generalerna Ansumane Mané (2000) och Veríssimo Correia Seabra (2004) ännu inte har lösts och att mördarna varken har påträffats, åtalats eller dömts, och betonar att straffrihet inte är någon lösning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Guinea-Bissaus myndigheter att noggrant utreda dessa brott och föra de ansvariga inför rätta, och uppmanar det internationella samfundet att utöva det inflytande som behövs och det stöd som krävs för att uppnå detta mål. Parlamentet påpekar att fallen med morden av generalerna Ansumane Mané (2000) och Veríssimo Correia Seabra (2004) ännu inte har lösts och att mördarna varken har påträffats, åtalats eller dömts, och betonar att straffrihet inte är någon lösning.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på arméns löfte att följa Guinea-Bissaus konstitution och begär att landets konstitutionella ordning respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på arméns löfte att följa Guinea-Bissaus konstitution och begär att landets konstitutionella ordning respekteras fullt ut.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att lösa sina dispyter på politisk och fredlig väg inom ramen för Guinea-Bissaus institutioner och motsätter sig alla försök att få ett regeringsskifte genom okonstitutionella medel. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att lösa sina dispyter på politisk och fredlig väg inom ramen för Guinea-Bissaus institutioner och motsätter sig alla försök att få ett regeringsskifte genom okonstitutionella medel.

| 6. | Europaparlamentet hoppas att presidentvalet kommer att hållas inom 60 dagar i enlighet med konstitutionen, och uppmanar medlemsstaterna och det internationella samfundet att se till att Guinea-Bissau får det ekonomiska och tekniska stöd som det behöver för att genomföra trovärdiga val. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet hoppas att presidentvalet kommer att hållas inom 60 dagar i enlighet med konstitutionen, och uppmanar medlemsstaterna och det internationella samfundet att se till att Guinea-Bissau får det ekonomiska och tekniska stöd som det behöver för att genomföra trovärdiga val.

| 7. | Europaparlamentet betonar att Guinea-Bissau riskerar att förbli instabilt och oförmöget att klara av den omåttliga korruptionen eller ändra sin status som viktigt transitland för narkotika så länge landets institutioner är strukturellt svaga. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att Guinea-Bissau riskerar att förbli instabilt och oförmöget att klara av den omåttliga korruptionen eller ändra sin status som viktigt transitland för narkotika så länge landets institutioner är strukturellt svaga.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, medlemsstaterna, FN, Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), de portugisiskspråkiga ländernas gemenskap (CPLP) och andra medlemmar av det internationella samfundet att övervaka händelseutvecklingen i Guinea-Bissau, hjälpa till att upprätthålla den konstitutionella ordningen och fortsätta att stödja fredsbyggande insatser i landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen, medlemsstaterna, FN, Afrikanska unionen, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), de portugisiskspråkiga ländernas gemenskap (CPLP) och andra medlemmar av det internationella samfundet att övervaka händelseutvecklingen i Guinea-Bissau, hjälpa till att upprätthålla den konstitutionella ordningen och fortsätta att stödja fredsbyggande insatser i landet.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser omedelbara samtal mellan de olika politiska grupperingarna i landet för att utarbeta ett program som alla aktörer ställer sig bakom, som bland annat skulle bestå av att påskynda reformen av säkerhetssektorn, en omarbetad vallagstiftning, en reform av den offentliga förvaltningen, åtgärder mot korruption, makroekonomisk stabilisering och samråd med det civila samhället om nationell försoning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser omedelbara samtal mellan de olika politiska grupperingarna i landet för att utarbeta ett program som alla aktörer ställer sig bakom, som bland annat skulle bestå av att påskynda reformen av säkerhetssektorn, en omarbetad vallagstiftning, en reform av den offentliga förvaltningen, åtgärder mot korruption, makroekonomisk stabilisering och samråd med det civila samhället om nationell försoning.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på Ecowas beslut den 3 mars 2009 om att sända en delegation till Guinea-Bissau, bestående av ministrar från Nigeria, Burkina Faso, Kap Verde, Gambia och Senegal samt ordföranden för Ecowas kommission, samt det beslut som fattades samma dag av CPLP om att sända en politisk delegation till Guinea-Bissau, under ledning av den portugisiska utrikes- och samarbetsministern, som båda engagerar samtliga aktörer i ett försök att återvinna förtroendet hos politiker, säkerhetsstyrkor och det civila samhället och låta landet återgå till ett konstitutionellt normalläge. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser positivt på Ecowas beslut den 3 mars 2009 om att sända en delegation till Guinea-Bissau, bestående av ministrar från Nigeria, Burkina Faso, Kap Verde, Gambia och Senegal samt ordföranden för Ecowas kommission, samt det beslut som fattades samma dag av CPLP om att sända en politisk delegation till Guinea-Bissau, under ledning av den portugisiska utrikes- och samarbetsministern, som båda engagerar samtliga aktörer i ett försök att återvinna förtroendet hos politiker, säkerhetsstyrkor och det civila samhället och låta landet återgå till ett konstitutionellt normalläge.

| 11. | Europaparlamentet är djupt oroat av och vill fästa uppmärksamhet vid det hot som omlastningen av narkotika från så avlägsna länder som Colombia och Afghanistan och människohandeln innebär för konsolideringen av fred i Guinea-Bissau och för stabiliteten i den västafrikanska regionen, och uppmanar FN:s organ att med lämpligt stöd från Ecowas utarbeta en regional handlingsplan för att ta itu med denna utmaning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är djupt oroat av och vill fästa uppmärksamhet vid det hot som omlastningen av narkotika från så avlägsna länder som Colombia och Afghanistan och människohandeln innebär för konsolideringen av fred i Guinea-Bissau och för stabiliteten i den västafrikanska regionen, och uppmanar FN:s organ att med lämpligt stöd från Ecowas utarbeta en regional handlingsplan för att ta itu med denna utmaning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar FN:s fredsbevarande kommission att hjälpa till att se till att det utlovade biståndet (både ekonomiskt och tekniskt) fortsätter, särskilt till reformen av säkerhetssektorn, den administrativa reformen och kampen mot narkotikahandel. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar FN:s fredsbevarande kommission att hjälpa till att se till att det utlovade biståndet (både ekonomiskt och tekniskt) fortsätter, särskilt till reformen av säkerhetssektorn, den administrativa reformen och kampen mot narkotikahandel.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att erbjuda rådgivning och bistånd till stöd för reformen av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau genom sitt ESFP-uppdrag ”Europeiska unionens uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau” och att rapportera om de framsteg som hittills uppnåtts. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att erbjuda rådgivning och bistånd till stöd för reformen av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau genom sitt ESFP-uppdrag ”Europeiska unionens uppdrag för reform av säkerhetssektorn i Guinea-Bissau” och att rapportera om de framsteg som hittills uppnåtts.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, FN:s och Ecowas generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU, CPLP:s sekretariat samt Guinea-Bissaus regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, FN:s och Ecowas generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU, CPLP:s sekretariat samt Guinea-Bissaus regering och parlament.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/181

---

Torsdag 12 mars 2009Filippinerna

P6_TA(2009)0144

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om Filippinerna

2010/C 87 E/38

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det uttalande som ordförandeskapet gjorde på EU:s vägnar den 15 september 2008 om situationen på Mindanao,

med beaktande av den appell som EU:s och Förenta staternas ambassadörer och Australiens biträdande beskickningschef utfärdade den 29 januari 2009,

med beaktande av det tredje sammanträdet för trepartsöversynen av genomförandet av 1996 års fredsavtal mellan Moros nationella befrielsefront (MNLF) och Filippinernas regering, som hölls den 11–13 mars 2009,

med beaktande av den gemensamma Haagförklaringen från den filippinska regeringen och Filippinernas nationella demokratiska front (NDFP) av den 1 september 1992 samt den första och andra gemensamma Osloförklaringen av den 14 februari och den 3 april 2004,

med beaktande av kommissionens landstrategidokument för Filippinerna (2007–2013), stödprogrammet för fredsprocessen inom ramen för stabilitetsinstrumentet och förhandlingarna om ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Filippinerna,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Filippinerna, särskilt den av den 26 april 2007 (1), och sitt fortsatta stöd till fredsförhandlingarna mellan den filippinska regeringen och NDFP i enlighet med sina resolutioner av den 17 juli 1997 (2) och den 14 januari 1999 (3),

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Flera beväpnade grupper, i synnerhet Moros islamiska befrielsefront (MILF), har bekämpat regeringstrupper i de södra delarna av landet sedan 1969, vilket gör detta till ett av Asiens mest långlivade uppror. |
| --- | --- |

A.

Flera beväpnade grupper, i synnerhet Moros islamiska befrielsefront (MILF), har bekämpat regeringstrupper i de södra delarna av landet sedan 1969, vilket gör detta till ett av Asiens mest långlivade uppror.

| B. | Konflikten mellan regeringen och upprorsmakarna inom NDFP har skördat mer än 40 000 dödsoffer, och sporadiskt våld har fortsatt att förekomma trots att en vapenvila utlystes 2003 och trots att fredsförhandlingar har pågått. |
| --- | --- |

B.

Konflikten mellan regeringen och upprorsmakarna inom NDFP har skördat mer än 40 000 dödsoffer, och sporadiskt våld har fortsatt att förekomma trots att en vapenvila utlystes 2003 och trots att fredsförhandlingar har pågått.

| C. | Stridigheterna mellan regeringsstyrkorna och MILF på Mindanao blossade upp på nytt i augusti 2008, sedan landets högsta domstol funnit att avtalsmemorandumet mellan MILF och Filippinernas regering om rätt till land stred mot konstitutionen, ett memorandum som skulle ha gett omfattande självstyre för Bangsamoro-nationen. |
| --- | --- |

C.

Stridigheterna mellan regeringsstyrkorna och MILF på Mindanao blossade upp på nytt i augusti 2008, sedan landets högsta domstol funnit att avtalsmemorandumet mellan MILF och Filippinernas regering om rätt till land stred mot konstitutionen, ett memorandum som skulle ha gett omfattande självstyre för Bangsamoro-nationen.

| D. | Till följd av de nya stridigheterna har över hundra människor dödats och runt 300 000 fördrivits. Av dessa befinner sig många alltjämt i evakueringscentra. |
| --- | --- |

D.

Till följd av de nya stridigheterna har över hundra människor dödats och runt 300 000 fördrivits. Av dessa befinner sig många alltjämt i evakueringscentra.

| E. | Fredsförhandlaren Malaysia drog tillbaka sina övervakare av vapenvilan från Mindanao i april 2008 på grund av att det inte gjordes några framsteg i fredsprocessen, men landet är villigt att ompröva sin roll om den filippinska regeringen klargör sin förhandlingsposition. |
| --- | --- |

E.

Fredsförhandlaren Malaysia drog tillbaka sina övervakare av vapenvilan från Mindanao i april 2008 på grund av att det inte gjordes några framsteg i fredsprocessen, men landet är villigt att ompröva sin roll om den filippinska regeringen klargör sin förhandlingsposition.

| F. | Fredssamtalen mellan regeringen och NDFP körde fast 2004, och sedan dess har den norska regeringen gjort stora ansträngningar för att uppmuntra båda sidorna att återuppta de formella samtalen. |
| --- | --- |

F.

Fredssamtalen mellan regeringen och NDFP körde fast 2004, och sedan dess har den norska regeringen gjort stora ansträngningar för att uppmuntra båda sidorna att återuppta de formella samtalen.

| G. | Hundratals aktivister, fackföreningsmedlemmar, journalister och religiösa ledare i Filippinerna har dödats eller förts bort sedan 2001, och den filippinska regeringen förnekar att säkerhetsstyrkorna och armén på något sätt skulle vara inblandade i dessa politiska mord, trots starka bevis på motsatsen. |
| --- | --- |

G.

Hundratals aktivister, fackföreningsmedlemmar, journalister och religiösa ledare i Filippinerna har dödats eller förts bort sedan 2001, och den filippinska regeringen förnekar att säkerhetsstyrkorna och armén på något sätt skulle vara inblandade i dessa politiska mord, trots starka bevis på motsatsen.

| H. | Under 2008 förekom många fall där lokala domstolar förklarade gripandet och kvarhållandet av aktivister olagligt och beordrade att de skulle friges. Senare greps dock samma människor igen och åtalades för uppror eller mord. |
| --- | --- |

H.

Under 2008 förekom många fall där lokala domstolar förklarade gripandet och kvarhållandet av aktivister olagligt och beordrade att de skulle friges. Senare greps dock samma människor igen och åtalades för uppror eller mord.

| I. | Filippinernas domstolsväsen är inte oberoende. Advokater och domare utsätts för trakasserier och mord, och vittnenas utsatta position omöjliggör ordentliga brottsutredningar och åtal mot de ansvariga. |
| --- | --- |

I.

Filippinernas domstolsväsen är inte oberoende. Advokater och domare utsätts för trakasserier och mord, och vittnenas utsatta position omöjliggör ordentliga brottsutredningar och åtal mot de ansvariga.

| J. | De flesta av dessa utomrättsliga avrättningar har inte följts av någon formell brottsutredning, och gärningsmännen slipper undan straff trots regeringens många påståenden om att den har vidtagit åtgärder för att sätta stopp för dödandet och för att dra gärningsmännen inför rätta. |
| --- | --- |

J.

De flesta av dessa utomrättsliga avrättningar har inte följts av någon formell brottsutredning, och gärningsmännen slipper undan straff trots regeringens många påståenden om att den har vidtagit åtgärder för att sätta stopp för dödandet och för att dra gärningsmännen inför rätta.

| K. | I april 2008 utredde FN:s människorättsråd situationen i Filippinerna och pekade på straffriheten för de skyldiga till de utomrättsliga avrättningarna och ofrivilliga försvinnandena. Regeringen avvisade emellertid rekommendationerna om en uppföljningsrapport. |
| --- | --- |

K.

I april 2008 utredde FN:s människorättsråd situationen i Filippinerna och pekade på straffriheten för de skyldiga till de utomrättsliga avrättningarna och ofrivilliga försvinnandena. Regeringen avvisade emellertid rekommendationerna om en uppföljningsrapport.

| L. | För att få ett slut på bortrövandena och de utomrättsliga avrättningarna är det nödvändigt att gripa sig an de ekonomiska, sociala och kulturella orsakerna till våldet i Filippinerna. |
| --- | --- |

L.

För att få ett slut på bortrövandena och de utomrättsliga avrättningarna är det nödvändigt att gripa sig an de ekonomiska, sociala och kulturella orsakerna till våldet i Filippinerna.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de hundratusentals internflyktingarna på Mindanao och uppmanar den filippinska regeringen och MILF att göra allt som står i deras makt för att få till stånd en situation där dessa människor kan återvända hem. Parlamentet efterlyser förstärkta nationella och internationella insatser för att skydda internflyktingarna och verka för deras rehabilitering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de hundratusentals internflyktingarna på Mindanao och uppmanar den filippinska regeringen och MILF att göra allt som står i deras makt för att få till stånd en situation där dessa människor kan återvända hem. Parlamentet efterlyser förstärkta nationella och internationella insatser för att skydda internflyktingarna och verka för deras rehabilitering.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att konflikten kan lösas endast genom dialog och att en lösning på detta långlivade uppror är av avgörande betydelse för utvecklingen i stort i Filippinerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att konflikten kan lösas endast genom dialog och att en lösning på detta långlivade uppror är av avgörande betydelse för utvecklingen i stort i Filippinerna.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att snarast återuppta fredsförhandlingarna med MILF och att klargöra statusen och framtiden för avtalsmemorandumet efter den ovannämnda domen från Högsta domstolen. Parlamentet välkomnar regeringens tillkännagivande att den tänker överge de krav som ställts för att återuppta samtalen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att snarast återuppta fredsförhandlingarna med MILF och att klargöra statusen och framtiden för avtalsmemorandumet efter den ovannämnda domen från Högsta domstolen. Parlamentet välkomnar regeringens tillkännagivande att den tänker överge de krav som ställts för att återuppta samtalen.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de samtal som under norsk medling hölls mellan den filippinska regeringen och NDFP i Oslo i november 2008 och hoppas att formella förhandlingar kan återupptas snabbt även i detta fall. Parlamentet uppmanar parterna att fullgöra sina bilaterala avtal för den gemensamma övervakningskommittén (”Joint Monitory Committee”), att mötas i enlighet med det övergripande avtalet om respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (CARHRIHL) och att tillåta gemensamma utredningar om brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de samtal som under norsk medling hölls mellan den filippinska regeringen och NDFP i Oslo i november 2008 och hoppas att formella förhandlingar kan återupptas snabbt även i detta fall. Parlamentet uppmanar parterna att fullgöra sina bilaterala avtal för den gemensamma övervakningskommittén (”Joint Monitory Committee”), att mötas i enlighet med det övergripande avtalet om respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt (CARHRIHL) och att tillåta gemensamma utredningar om brott mot de mänskliga rättigheterna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla och underlätta stöd och bistånd till parterna i arbetet med att genomföra CARHRIHL, särskilt genom utvecklings-, bistånds- och rehabiliteringsprogram. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillhandahålla och underlätta stöd och bistånd till parterna i arbetet med att genomföra CARHRIHL, särskilt genom utvecklings-, bistånds- och rehabiliteringsprogram.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och kommissionen att stödja den filippinska regeringen i dess insatser för att föra fredsförhandlingarna framåt, bland annat genom medling om detta skulle begäras och genom stöd till den internationella övervakningsgrupp som har till uppgift att övervaka vapenvilan mellan militären och MILF. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och kommissionen att stödja den filippinska regeringen i dess insatser för att föra fredsförhandlingarna framåt, bland annat genom medling om detta skulle begäras och genom stöd till den internationella övervakningsgrupp som har till uppgift att övervaka vapenvilan mellan militären och MILF.

| 7. | Europaparlamentet anser att den internationella övervakningsgruppen skulle kunna få en viktigare roll genom ett starkare utredningsmandat och genom en överenskommelse om att dess resultat ska offentliggöras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den internationella övervakningsgruppen skulle kunna få en viktigare roll genom ett starkare utredningsmandat och genom en överenskommelse om att dess resultat ska offentliggöras.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att öka utvecklingsbiståndet till Mindanao för att förbättra de eländiga levnadsvillkoren för lokalbefolkningen och välkomnar det ekonomiska stöd på över 13 miljoner EUR i livsmedelsbistånd och annat bistånd som EU har gett till Mindanao sedan stridigheterna bröt ut på nytt i augusti 2008. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att öka utvecklingsbiståndet till Mindanao för att förbättra de eländiga levnadsvillkoren för lokalbefolkningen och välkomnar det ekonomiska stöd på över 13 miljoner EUR i livsmedelsbistånd och annat bistånd som EU har gett till Mindanao sedan stridigheterna bröt ut på nytt i augusti 2008.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de hundratals fallen av utomrättsliga avrättningar av politiska aktivister och journalister under de senaste åren i Filippinerna och över den roll som säkerhetsstyrkorna har spelat i iscensättandet och utförandet av dessa mord. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de hundratals fallen av utomrättsliga avrättningar av politiska aktivister och journalister under de senaste åren i Filippinerna och över den roll som säkerhetsstyrkorna har spelat i iscensättandet och utförandet av dessa mord.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att vidta åtgärder för att utreda de utomrättsliga avrättningarna och ofrivilliga försvinnandena och att inrätta en oberoende övervakningsmekanism som ska utöva tillsyn över utredningarna och åtalen mot gärningsmännen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att vidta åtgärder för att utreda de utomrättsliga avrättningarna och ofrivilliga försvinnandena och att inrätta en oberoende övervakningsmekanism som ska utöva tillsyn över utredningarna och åtalen mot gärningsmännen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att vidta åtgärder för att få ett slut på de systematiska hoten och trakasserierna mot politiska aktivister, människorättsaktivister, medlemmar av det civila samhället, journalister och vittnen i brottmålen och att garantera verkligt effektivt vittnesskydd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar den filippinska regeringen att vidta åtgärder för att få ett slut på de systematiska hoten och trakasserierna mot politiska aktivister, människorättsaktivister, medlemmar av det civila samhället, journalister och vittnen i brottmålen och att garantera verkligt effektivt vittnesskydd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar sitt krav att de filippinska myndigheterna ska garantera FN:s särskilda organ för skydd av de mänskliga rättigheterna obegränsat tillträde till landet. Vidare uppmanas de filippinska myndigheterna att snabbt anta och genomföra lagar för att de internationella människorättsinstrument som landet har ratificerat (exempelvis mot tortyr och ofrivilliga försvinnanden) ska införlivas i nationell rätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar sitt krav att de filippinska myndigheterna ska garantera FN:s särskilda organ för skydd av de mänskliga rättigheterna obegränsat tillträde till landet. Vidare uppmanas de filippinska myndigheterna att snabbt anta och genomföra lagar för att de internationella människorättsinstrument som landet har ratificerat (exempelvis mot tortyr och ofrivilliga försvinnanden) ska införlivas i nationell rätt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU:s finansiella stöd till Filippinernas ekonomiska utveckling kombineras med granskning av eventuella kränkningar av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, varvid särskild hänsyn bör tas till att uppmuntra dialog och integration av alla samhällsgrupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU:s finansiella stöd till Filippinernas ekonomiska utveckling kombineras med granskning av eventuella kränkningar av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, varvid särskild hänsyn bör tas till att uppmuntra dialog och integration av alla samhällsgrupper.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Filippinernas president och regering, MILF, NDFP, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i Aseans medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Filippinernas president och regering, MILF, NDFP, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i Aseans medlemsstater.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 788.

(2)  EGT C 286, 22.9.1997, s. 245.

(3)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 116.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/183 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/183

---

Torsdag 12 mars 2009Utvisning av icke-statliga organisationer från Darfur

P6_TA(2009)0145

Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2009 om utvisningen av icke-statliga organisationer från Darfur

2010/C 87 E/39

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det uttalande som ordförandeskapet gjorde den 6 mars 2009 på Europeiska unionens vägnar till följd av Internationella brottmålsdomstolens beslut att utfärda en arresteringsorder mot Sudans president Omar Hassan al-Bashir, (ICC)

med beaktande av kommissionsledamot Louis Michels uttalande av den 5 mars 2009 om utvisningen av humanitära icke-statliga organisationer från Sudan,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Sudan/Darfur, i vilka parlamentet framför allt uttryckte sitt fortsatta stöd till Internationella brottmålsdomstolen ICC,

med beaktande av Romstadgan för ICC och dess ikraftträdande den 1 juli 2002,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/Res/1593 (2005), som antogs den 31 mars 2005, genom vilken situationen i Darfur hänsköts till ICC,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Internationella brottmålsdomstolens förundersökningskammare utfärdade den 4 mars 2009 en arresteringsorder gentemot Sudans president Omar Hassan al-Bashir för misstänkta brott mot mänskligheten och krigsbrott i Sudans konfliktdrabbade provins Darfur. |
| --- | --- |

A.

Internationella brottmålsdomstolens förundersökningskammare utfärdade den 4 mars 2009 en arresteringsorder gentemot Sudans president Omar Hassan al-Bashir för misstänkta brott mot mänskligheten och krigsbrott i Sudans konfliktdrabbade provins Darfur.

| B. | Till följd av ICC:s beslut bestämde den sudanesiska regeringen sig för att utvisa 13 ledande icke-statliga organisationer från Darfur. |
| --- | --- |

B.

Till följd av ICC:s beslut bestämde den sudanesiska regeringen sig för att utvisa 13 ledande icke-statliga organisationer från Darfur.

| C. | De icke-statliga organisationerna i Darfur ansvarar för de mest omfattande humanitära insatserna i världen. Enligt FN:s rapporter är upp till 4,7 miljoner människor, inklusive 2,7 miljoner internflyktingar, i behov av hjälp. |
| --- | --- |

C.

De icke-statliga organisationerna i Darfur ansvarar för de mest omfattande humanitära insatserna i världen. Enligt FN:s rapporter är upp till 4,7 miljoner människor, inklusive 2,7 miljoner internflyktingar, i behov av hjälp.

| D. | Utvisningen av de icke-statliga organisationerna kan leda till ökad mortalitet och morbiditet, eftersom alla hälso- och sjukvårdstjänster avbryts och infektionssjukdomar såsom diarré och luftvägsinfektioner bryter ut. Konsekvenserna av utvisningen kan bland annat bli en försvagning av immunitetsskyddet och en ökning av dödligheten bland barn om de inte får tillgång till vård vid näringskliniker och näringsinriktad hjälp. |
| --- | --- |

D.

Utvisningen av de icke-statliga organisationerna kan leda till ökad mortalitet och morbiditet, eftersom alla hälso- och sjukvårdstjänster avbryts och infektionssjukdomar såsom diarré och luftvägsinfektioner bryter ut. Konsekvenserna av utvisningen kan bland annat bli en försvagning av immunitetsskyddet och en ökning av dödligheten bland barn om de inte får tillgång till vård vid näringskliniker och näringsinriktad hjälp.

| E. | De icke-statliga organisationerna har utvisats vid en tidpunkt då deras tjänster i allra högsta grad är nödvändiga, särskilt med hänsyn till att en epidemi av hjärnhinneinflammation för närvarande härjar i västra Darfur. Utvisningen kommer att lämna sjuka människor i en situation med extremt begränsad tillgång, eller ingen tillgång alls, till sjukvårdsbehandling. |
| --- | --- |

E.

De icke-statliga organisationerna har utvisats vid en tidpunkt då deras tjänster i allra högsta grad är nödvändiga, särskilt med hänsyn till att en epidemi av hjärnhinneinflammation för närvarande härjar i västra Darfur. Utvisningen kommer att lämna sjuka människor i en situation med extremt begränsad tillgång, eller ingen tillgång alls, till sjukvårdsbehandling.

| F. | FN:s doktrin om skyldigheten att skydda innebär att det i situationer där de nationella myndigheterna är uppenbart oförmögna att skydda sin befolkning är andra aktörers ansvar att tillhandahålla det skydd som krävs. |
| --- | --- |

F.

FN:s doktrin om skyldigheten att skydda innebär att det i situationer där de nationella myndigheterna är uppenbart oförmögna att skydda sin befolkning är andra aktörers ansvar att tillhandahålla det skydd som krävs.

| G. | Sudans regering är som FN-medlem skyldig att samarbeta med ICC i kraft av resolution S/Res/1593 (2005), som säkerhetsrådet antog med stöd av sina befogenheter enligt kapitel 7. |
| --- | --- |

G.

Sudans regering är som FN-medlem skyldig att samarbeta med ICC i kraft av resolution S/Res/1593 (2005), som säkerhetsrådet antog med stöd av sina befogenheter enligt kapitel 7.

| H. | Det är beklämmande att den sudanesiska regeringen sedan arresteringsordern utfärdades vid upprepade tillfällen har vägrat att samarbeta med ICC och på olika sätt trotsat domstolen och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

H.

Det är beklämmande att den sudanesiska regeringen sedan arresteringsordern utfärdades vid upprepade tillfällen har vägrat att samarbeta med ICC och på olika sätt trotsat domstolen och det internationella samfundet.

| 1. | Europaparlamentet fördömer bestämt utvisningen av 13 humanitära biståndsorganisationer från Darfur till följd av den internationella arresteringsorder som ICC utfärdade den 4 mars 2009 mot president al-Bashir. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer bestämt utvisningen av 13 humanitära biståndsorganisationer från Darfur till följd av den internationella arresteringsorder som ICC utfärdade den 4 mars 2009 mot president al-Bashir.

| 2. | Europaparlamentet kräver att alla biståndsarbetare knutna till den belgiska avdelningen av Läkare utan gränser som kidnappades den 11 mars 2009 ur organisationens lokaler i Saraf-Umra, 200 km väster om d’El-Facher, huvudstaden i Norra Darfur, omedelbart och villkorslöst ska släppas fria. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver att alla biståndsarbetare knutna till den belgiska avdelningen av Läkare utan gränser som kidnappades den 11 mars 2009 ur organisationens lokaler i Saraf-Umra, 200 km väster om d’El-Facher, huvudstaden i Norra Darfur, omedelbart och villkorslöst ska släppas fria.

| 3. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över utvisningarnas omedelbara konsekvenser för tillhandahållandet av humanitärt bistånd, som är av vital betydelse för hundratusentals människor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över utvisningarnas omedelbara konsekvenser för tillhandahållandet av humanitärt bistånd, som är av vital betydelse för hundratusentals människor.

| 4. | Europaparlamentet kräver att Sudans regering omedelbart drar tillbaka sitt beslut att utvisa 13 biståndsorganisationer och låter dem fortsätta sitt mycket viktiga arbete för att säkra överlevnaden för Darfurs sårbara befolkningar. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utöka insatserna för att få Afrikanska unionen, Arabförbundet och Kina att försöka påverka Sudan i denna riktning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att Sudans regering omedelbart drar tillbaka sitt beslut att utvisa 13 biståndsorganisationer och låter dem fortsätta sitt mycket viktiga arbete för att säkra överlevnaden för Darfurs sårbara befolkningar. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utöka insatserna för att få Afrikanska unionen, Arabförbundet och Kina att försöka påverka Sudan i denna riktning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att vidta positiva åtgärder för att garantera att människorättsaktivister i Sudan inte förföljs om de uttalar sig positivt om ICC:s beslut, och att avstå från alla trakasserier och hotelser gentemot människorättsaktivister. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att vidta positiva åtgärder för att garantera att människorättsaktivister i Sudan inte förföljs om de uttalar sig positivt om ICC:s beslut, och att avstå från alla trakasserier och hotelser gentemot människorättsaktivister.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för Sudan, regeringen i Sudan, medlemsstaternas regeringar och parlament, medlemmarna i FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Arabförbundets institutioner och åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för Sudan, regeringen i Sudan, medlemsstaternas regeringar och parlament, medlemmarna i FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionens institutioner, Arabförbundets institutioner och åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet SESSIONEN 2008–2009 Sammanträdena den 10–12 mars 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009. ANTAGNA TEXTER

Onsdag 11 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/186

---

Onsdag 11 mars 2009Förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden

P6_TA(2009)0116

Europaparlamentets beslut av den 11 mars 2009 om förlängning av tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden

2010/C 87 E/40

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av artikel 290 i EG-fördraget,

med beaktande av rådets förordning (Euratom) nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska atomenergigemenskapen (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 920/2005 (2),

med beaktande om riktlinjerna för flerspråkigheten, antagna av presidiet den 17 november 2008,

med beaktande av presidiets beslut av den 13 december 2006 om avvikelse från artikel 138 och senare presidiebeslut som förlängt denna avvikelse till slutet av innevarande valperiod,

med beaktande av artiklarna 138 och 139 i arbetsordningen,

| A. | Enligt artikel 138 ska parlamentets samtliga handlingar avfattas på de officiella språken, och alla ledamöter har rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar med tolkning till alla övriga officiella språk. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 138 ska parlamentets samtliga handlingar avfattas på de officiella språken, och alla ledamöter har rätt att hålla sina anföranden i parlamentet på det officiella språk de önskar med tolkning till alla övriga officiella språk.

| B. | Enligt artikel 139 är avvikelser från artikel 138 tillåtna fram till slutet av den sjätte valperioden om, och i den utsträckning, det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare, trots att lämpliga åtgärder vidtagits. För varje officiellt språk för vilket en avvikelse bedöms nödvändig ska presidiet, på förslag från generalsekreteraren, fastställa om villkoren är uppfyllda och var sjätte månad se över sitt beslut. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 139 är avvikelser från artikel 138 tillåtna fram till slutet av den sjätte valperioden om, och i den utsträckning, det för ett officiellt språk inte finns tillräckligt många tolkar eller översättare, trots att lämpliga åtgärder vidtagits. För varje officiellt språk för vilket en avvikelse bedöms nödvändig ska presidiet, på förslag från generalsekreteraren, fastställa om villkoren är uppfyllda och var sjätte månad se över sitt beslut.

| C. | Den 13 december 2006 accepterade presidiet att svårigheterna att klara tillräcklig täckning för språken maltesiska, rumänska, bulgariska och iriska var så stora att villkoren för en avvikelse från artikel 138 var uppfyllda för vart och ett av dessa språk. Genom senare presidiebeslut har dessa avvikelser förlängts enligt följande: Från den 1 januari 2009 till slutet av valperioden gäller avvikelse för bulgariska och rumänska (tolkning), tjeckiska (tolkning under det tjeckiska ordförandeskapet), maltesiska (tolkning och översättning) och iriska (tolkning, översättning och språkrättslig granskning). |
| --- | --- |

C.

Den 13 december 2006 accepterade presidiet att svårigheterna att klara tillräcklig täckning för språken maltesiska, rumänska, bulgariska och iriska var så stora att villkoren för en avvikelse från artikel 138 var uppfyllda för vart och ett av dessa språk. Genom senare presidiebeslut har dessa avvikelser förlängts enligt följande: Från den 1 januari 2009 till slutet av valperioden gäller avvikelse för bulgariska och rumänska (tolkning), tjeckiska (tolkning under det tjeckiska ordförandeskapet), maltesiska (tolkning och översättning) och iriska (tolkning, översättning och språkrättslig granskning).

| D. | Enligt rådets förordning (EG) nr 920/2005 gäller en tillfällig avvikelse (med möjlighet till förlängning) för iriska under en femårsperiod. |
| --- | --- |

D.

Enligt rådets förordning (EG) nr 920/2005 gäller en tillfällig avvikelse (med möjlighet till förlängning) för iriska under en femårsperiod.

| E. | Trots att alla lämpliga åtgärder vidtagits förväntas kapaciteten i iriska och maltesiska inte vara sådan att man kan erbjuda fullständig tolkning för dessa språk från början av den sjunde valperioden. För vissa andra språk gäller att även om det kommer att finnas tillräcklig kapacitet för att motsvara behoven i samband med parlamentets normala verksamhet, kommer tolkarna kanske inte att vara tillräckligt många för att täcka alla extra behov som kan förväntas under dessa länders rådsordförandeskap under den sjunde valperioden. |
| --- | --- |

E.

Trots att alla lämpliga åtgärder vidtagits förväntas kapaciteten i iriska och maltesiska inte vara sådan att man kan erbjuda fullständig tolkning för dessa språk från början av den sjunde valperioden. För vissa andra språk gäller att även om det kommer att finnas tillräcklig kapacitet för att motsvara behoven i samband med parlamentets normala verksamhet, kommer tolkarna kanske inte att vara tillräckligt många för att täcka alla extra behov som kan förväntas under dessa länders rådsordförandeskap under den sjunde valperioden.

| F. | Trots de utdragna och ihållande interinstitutionella ansträngningarna förväntas antalet kvalificerade översättare och juristlingvister fortfarande vara så begränsat när det gäller iriska, att man för den överblickbara framtiden endast kan erbjuda begränsad täckning av detta språk. Enligt rådets förordning (EG) nr 920/2005 krävs inte att den gemenskapslagstiftning (Acquis) som antogs före den 1 januari 2007 översätts till iriska. Som ett resultat av avvikelseåtgärderna i denna förordning översätts för närvarande endast kommissionens förslag inom medbeslutandeförfarandet till iriska, och så länge denna situation består kommer det inte att vara möjligt för parlamentets administration att ta fram iriska versioner av andra typer av rättsakter. |
| --- | --- |

F.

Trots de utdragna och ihållande interinstitutionella ansträngningarna förväntas antalet kvalificerade översättare och juristlingvister fortfarande vara så begränsat när det gäller iriska, att man för den överblickbara framtiden endast kan erbjuda begränsad täckning av detta språk. Enligt rådets förordning (EG) nr 920/2005 krävs inte att den gemenskapslagstiftning (Acquis) som antogs före den 1 januari 2007 översätts till iriska. Som ett resultat av avvikelseåtgärderna i denna förordning översätts för närvarande endast kommissionens förslag inom medbeslutandeförfarandet till iriska, och så länge denna situation består kommer det inte att vara möjligt för parlamentets administration att ta fram iriska versioner av andra typer av rättsakter.

| G. | Under den sjunde valperioden kan andra europeiska länder bli medlemmar av Europeiska unionen. För nya språk som i så fall tillkommer kan det hända att det inte finns tillräckligt många tolkar och översättare från anslutningsdagen, vilket kommer att kräva övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

G.

Under den sjunde valperioden kan andra europeiska länder bli medlemmar av Europeiska unionen. För nya språk som i så fall tillkommer kan det hända att det inte finns tillräckligt många tolkar och översättare från anslutningsdagen, vilket kommer att kräva övergångsbestämmelser.

| H. | Enligt artikel 139.4 kan parlamentet, efter att presidiet lämnat en motiverad rekommendation, besluta att förlänga giltighetstiden för artikel 139 vid slutet av valperioden. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 139.4 kan parlamentet, efter att presidiet lämnat en motiverad rekommendation, besluta att förlänga giltighetstiden för artikel 139 vid slutet av valperioden.

| I. | I ljuset av ovanstående har presidiet rekommenderat att giltighetsperioden för artikel 139 ska förlängas till slutet av den sjunde valperioden. |
| --- | --- |

I.

I ljuset av ovanstående har presidiet rekommenderat att giltighetsperioden för artikel 139 ska förlängas till slutet av den sjunde valperioden.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att förlänga tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att förlänga tillämpningen av artikel 139 i Europaparlamentets arbetsordning till slutet av den sjunde valperioden.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för information. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för information.

---

(1)  EGT 17, 6.10.1958, s. 385.

(2)  EUT L 156, 18.6.2005, s. 3.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet SESSIONEN 2008–2009 Sammanträdena den 10–12 mars 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 234 E, 29.9.2009. ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 10 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/188

---

Tirsdag 10 mars 2009Avtalet EG-Armenien om luftfart *

P6_TA(2009)0082

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Armenien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

2010/C 87 E/41

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2007)0729),

med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0519/2008),

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0049/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Armenien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Armenien parlamentets ståndpunkt.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/188

---

Tirsdag 10 mars 2009Avtalet EG-Israel om vissa luftfartsaspekter *

P6_TA(2009)0083

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Staten Israel om vissa luftfartsaspekter (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

2010/C 87 E/42

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2008)0178),

med beaktande av artiklarna 80.2 och 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0520/2008),

med beaktande av artiklarna 51, 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0059/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Staten Israel parlamentets ståndpunkt.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/189 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/189

---

Tirsdag 10 mars 2009Tilläggsprotokoll till avtalet mellan EG och Sydafrika med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till EU ***

P6_TA(2009)0084

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

2010/C 87 E/43

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets text (16447/2008),

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket jämfört med artiklarna 310 och 300.2 första stycket i EG-fördraget (C6-0017/2009),

med beaktande av artikel 75 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utveckling (A6-0073/2009).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av tilläggsprotokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av tilläggsprotokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/190

---

Tirsdag 10 mars 2009Krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon ***I

P6_TA(2009)0092

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

2010/C 87 E/44

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0316),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0210/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0482/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tirsdag 10 mars 2009P6_TC1-COD(2008)0100

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 661/2009.)

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/191

---

Tirsdag 10 mars 2009Samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar: industriutsläpp, titandioxidindustrin, organiska lösningsmedel, avfallsförbränning, stora förbränningsanläggningar (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0093

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

2010/C 87 E/45

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0844),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0002/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av skrivelsen av den 10 september 2008 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0046/2009).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om de oförändrade bestämmelserna i de befintliga rättsakterna gäller förslaget endast en kodifiering av dessa som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och med de formella ändringar som godkänts av utskottet för rättsliga frågor, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och med de formella ändringar som godkänts av utskottet för rättsliga frågor, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag 10 mars 2009P6_TC1-COD(2007)0286

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det i artikel 251 i fördraget angivna förfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar ska göras av rådets direktiv 78/176/EEG av den 20 februari 1978 om avfall från titandioxidindustrin (4), rådets direktiv 82/883/EEG av den 3 december 1982 om kontroll och övervakning av miljöer som påverkas av avfall från titandioxidindustrin (5), rådets direktiv 92/112/EEG av den 15 december 1992 om åtgärder för harmonisering av programmen för att minska och slutligen eliminera förorening genom avfall från titandioxidindustrin (6), rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (7), rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (10). Dessa direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar ska göras av rådets direktiv 78/176/EEG av den 20 februari 1978 om avfall från titandioxidindustrin (4), rådets direktiv 82/883/EEG av den 3 december 1982 om kontroll och övervakning av miljöer som påverkas av avfall från titandioxidindustrin (5), rådets direktiv 92/112/EEG av den 15 december 1992 om åtgärder för harmonisering av programmen för att minska och slutligen eliminera förorening genom avfall från titandioxidindustrin (6), rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (7), rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar (8), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (9) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (10). Dessa direktiv bör omarbetas av tydlighetsskäl.

| (2) | För att förebygga, minska och i möjligaste mån eliminera föroreningar från industriella verksamheter, i enlighet med principen om att förorenaren ska betala och principen om förebyggande åtgärder mot föroreningar, är det nödvändigt att fastställa en allmän ram för kontroll av viktiga industriella verksamheter med prioritering av insatser vid källan och ett varsamt utnyttjande av naturresurserna. |
| --- | --- |

(2)

För att förebygga, minska och i möjligaste mån eliminera föroreningar från industriella verksamheter, i enlighet med principen om att förorenaren ska betala och principen om förebyggande åtgärder mot föroreningar, är det nödvändigt att fastställa en allmän ram för kontroll av viktiga industriella verksamheter med prioritering av insatser vid källan och ett varsamt utnyttjande av naturresurserna.

| (3) | Iakttagande av de utsläppsgränsvärden som fastställs i detta direktiv bör betraktas som ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för att uppnå målen om att förebygga och minska föroreningarna samt uppnå en hög skyddsnivå för miljön, däribland grundvatten, luft, mark och människor. För att uppfylla dessa mål kan det bli nödvändigt med strängare utsläppsgränsvärden för de föroreningar som omfattas av detta direktiv, utsläppsgränsvärden för andra ämnen och andra medier samt andra lämpliga villkor. |
| --- | --- |

(3)

Iakttagande av de utsläppsgränsvärden som fastställs i detta direktiv bör betraktas som ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för att uppnå målen om att förebygga och minska föroreningarna samt uppnå en hög skyddsnivå för miljön, däribland grundvatten, luft, mark och människor. För att uppfylla dessa mål kan det bli nödvändigt med strängare utsläppsgränsvärden för de föroreningar som omfattas av detta direktiv, utsläppsgränsvärden för andra ämnen och andra medier samt andra lämpliga villkor.

| (4) | Skilda tillvägagångssätt för att begränsa utsläppen till luft, vatten eller mark kan komma att gynna en överföring av föroreningar mellan dessa olika miljöer i stället för att skydda miljön som helhet. Det är därför lämpligt att föreskriva samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av utsläpp till luft, vatten och mark, för avfallshantering, för effektiv energianvändning och för förebyggande av olyckor. |
| --- | --- |

(4)

Skilda tillvägagångssätt för att begränsa utsläppen till luft, vatten eller mark kan komma att gynna en överföring av föroreningar mellan dessa olika miljöer i stället för att skydda miljön som helhet. Det är därför lämpligt att föreskriva samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av utsläpp till luft, vatten och mark, för avfallshantering, för effektiv energianvändning och för förebyggande av olyckor.

| (5) | Lagstiftningen om industriella anläggningar bör ses över för att förenkla och förtydliga nuvarande bestämmelser, minska onödig administrativ belastning och genomföra slutsatserna i kommissionens meddelanden Tematisk strategi för luftförorening (11), En temainriktad strategi för markskydd (12) och En temainriktad strategi för förebyggande och materialåtervinning av avfall (13) som antagits som uppföljning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (14). De temainriktade strategierna fastställer mål för skydd av människors hälsa och miljön som inte kan uppnås utan ytterligare minskningar av utsläpp från industriella verksamheter. |
| --- | --- |

(5)

Lagstiftningen om industriella anläggningar bör ses över för att förenkla och förtydliga nuvarande bestämmelser, minska onödig administrativ belastning och genomföra slutsatserna i kommissionens meddelanden Tematisk strategi för luftförorening (11), En temainriktad strategi för markskydd (12) och En temainriktad strategi för förebyggande och materialåtervinning av avfall (13) som antagits som uppföljning av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (14). De temainriktade strategierna fastställer mål för skydd av människors hälsa och miljön som inte kan uppnås utan ytterligare minskningar av utsläpp från industriella verksamheter.

| (6) | För att se till att föroreningar förebyggs och begränsas bör anläggningarna få bedriva verksamhet endast om de har tillstånd eller, i fråga om vissa anläggningar och verksamheter som använder organiska lösningsmedel, endast om de har tillstånd eller är registrerade.
  Den totala användningen av organiska lösningsmedel bör minimeras. |
| --- | --- |

(6)

För att se till att föroreningar förebyggs och begränsas bör anläggningarna få bedriva verksamhet endast om de har tillstånd eller, i fråga om vissa anläggningar och verksamheter som använder organiska lösningsmedel, endast om de har tillstånd eller är registrerade.
  Den totala användningen av organiska lösningsmedel bör minimeras.

| (7) | För att underlätta tillståndsprövningen bör medlemsstaterna kunna fastställa krav för vissa typer av anläggningar i form av generella bindande regler. |
| --- | --- |

(7)

För att underlätta tillståndsprövningen bör medlemsstaterna kunna fastställa krav för vissa typer av anläggningar i form av generella bindande regler.

| (8) | För att undvika dubbelreglering, bör tillståndet för en anläggning som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen ║ (15) inte ange något gränsvärde för utsläpp av växthusgaser utom i de fall det är nödvändigt för att se till att en betydande lokal förorening undviks eller en anläggning är tillfälligt undantagen från systemet. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika dubbelreglering, bör tillståndet för en anläggning som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen ║ (15) inte ange något gränsvärde för utsläpp av växthusgaser utom i de fall det är nödvändigt för att se till att en betydande lokal förorening undviks eller en anläggning är tillfälligt undantagen från systemet.

| (9) | Verksamhetsutövare bör lämna in en tillståndsansökan till den behöriga myndigheten med de uppgifter som är nödvändiga för att fastställa tillståndsvillkor. Verksamhetsutövare som lämnar in en tillståndsansökan bör kunna använda uppgifter som framkommit genom tillämpningen av rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (16) och rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (17). |
| --- | --- |

(9)

Verksamhetsutövare bör lämna in en tillståndsansökan till den behöriga myndigheten med de uppgifter som är nödvändiga för att fastställa tillståndsvillkor. Verksamhetsutövare som lämnar in en tillståndsansökan bör kunna använda uppgifter som framkommit genom tillämpningen av rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (16) och rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (17).

| (10) | Tillståndet bör omfatta alla ║ åtgärder som är nödvändiga för att uppnå en hög skyddsnivå för miljön som helhet och även utsläppsgränsvärden för förorenande ämnen, lämpliga krav för att skydda mark och grundvatten
  ,
  krav på kontroll
  samt en förteckning över användningen av farliga ämnen eller preparat enligt definitionen i rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (18)

  . Tillståndsvillkoren bör fastställas på grundval av bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

(10)

Tillståndet bör omfatta alla ║ åtgärder som är nödvändiga för att uppnå en hög skyddsnivå för miljön som helhet och även utsläppsgränsvärden för förorenande ämnen, lämpliga krav för att skydda mark och grundvatten
  ,
  krav på kontroll
  samt en förteckning över användningen av farliga ämnen eller preparat enligt definitionen i rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (18)

  . Tillståndsvillkoren bör fastställas på grundval av bästa tillgängliga teknik.

| (11) | För att fastställa vad som anses vara bästa tillgängliga teknik och för att begränsa obalanserna i gemenskapen i fråga om industriella verksamheters utsläppsnivåer, bör kommissionen anta referensdokument för bästa tillgängliga teknik, nedan kallade BAT-referensdokument, på grundval av ett informationsutbyte med berörda parter. BAT-referensdokumenten bör ligga till grund för fastställande av tillståndsvillkoren. De kan kompletteras med andra källor. |
| --- | --- |

(11)

För att fastställa vad som anses vara bästa tillgängliga teknik och för att begränsa obalanserna i gemenskapen i fråga om industriella verksamheters utsläppsnivåer, bör kommissionen anta referensdokument för bästa tillgängliga teknik, nedan kallade BAT-referensdokument, på grundval av ett informationsutbyte med berörda parter. BAT-referensdokumenten bör ligga till grund för fastställande av tillståndsvillkoren. De kan kompletteras med andra källor.

| (12) | Behöriga myndigheter bör vid särskilda omständigheter kunna
  fastställa
  utsläppsgränsvärden
  , likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder som leder till högre utsläppsnivåer
  än de utsläppsgränser som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten. ▐ |
| --- | --- |

(12)

Behöriga myndigheter bör vid särskilda omständigheter kunna
  fastställa
  utsläppsgränsvärden
  , likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder som leder till högre utsläppsnivåer
  än de utsläppsgränser som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten. ▐

| (13) | För att verksamhetsutövare ska kunna pröva ny teknik som kan ge högre miljöskyddsnivå, bör den behöriga myndigheten också kunna medge tillfälliga undantag från utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten. |
| --- | --- |

(13)

För att verksamhetsutövare ska kunna pröva ny teknik som kan ge högre miljöskyddsnivå, bör den behöriga myndigheten också kunna medge tillfälliga undantag från utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten.

| (14) | Ändringar av en anläggning kan medföra högre föroreningsnivåer. Därför bör den behöriga myndigheten informeras om varje förändring som kan påverka miljön. Väsentliga ändringar av anläggningar som kan medföra betydande negativa effekter för människor eller miljön bör bli föremål för en omprövning av tillståndet för att se till att anläggningarna i fråga fortsätter att uppfylla kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(14)

Ändringar av en anläggning kan medföra högre föroreningsnivåer. Därför bör den behöriga myndigheten informeras om varje förändring som kan påverka miljön. Väsentliga ändringar av anläggningar som kan medföra betydande negativa effekter för människor eller miljön bör bli föremål för en omprövning av tillståndet för att se till att anläggningarna i fråga fortsätter att uppfylla kraven i detta direktiv.

| (15) | Spridning av stallgödsel och flytgödsel kan ge betydande påverkan på miljöns kvalitet. För att på ett samordnat sätt förebygga och begränsa denna påverkan, är det nödvändigt att stallgödsel och flytgödsel som uppkommer genom verksamheter som omfattas av detta direktiv sprids av verksamhetsutövaren eller tredje part med hjälp av bästa tillgängliga teknik. För att ge medlemsstaterna flexibilitet när det gäller uppfyllandet av dessa krav kan verksamhetsutövarens eller tredje parts användning av bästa tillgängliga spridningsteknik föreskrivas i tillståndet eller genom andra åtgärder. |
| --- | --- |

(15)

Spridning av stallgödsel och flytgödsel kan ge betydande påverkan på miljöns kvalitet. För att på ett samordnat sätt förebygga och begränsa denna påverkan, är det nödvändigt att stallgödsel och flytgödsel som uppkommer genom verksamheter som omfattas av detta direktiv sprids av verksamhetsutövaren eller tredje part med hjälp av bästa tillgängliga teknik. För att ge medlemsstaterna flexibilitet när det gäller uppfyllandet av dessa krav kan verksamhetsutövarens eller tredje parts användning av bästa tillgängliga spridningsteknik föreskrivas i tillståndet eller genom andra åtgärder.

| (16) | För att ta hänsyn till utvecklingen av bästa tillgängliga teknik och andra förändringar som rör driften av en anläggning, bör tillståndsvillkoren omprövas regelbundet och vid behov uppdateras, särskilt om kommissionen antar ett nytt eller uppdaterat BAT-referensdokument. |
| --- | --- |

(16)

För att ta hänsyn till utvecklingen av bästa tillgängliga teknik och andra förändringar som rör driften av en anläggning, bör tillståndsvillkoren omprövas regelbundet och vid behov uppdateras, särskilt om kommissionen antar ett nytt eller uppdaterat BAT-referensdokument.

| (17) | Det är nödvändigt att säkerställa att driften av en anläggning inte medför en
  väsentligt
  försämrad kvalitet hos mark och grundvatten. Tillståndsvillkoren bör därför
  , i den mån det behövs och är lämpligt,
  innefatta bestämmelser om kontroll av mark och grundvatten,
  samt skyldigheten att sanera
  området efter det att verksamheten slutgiltigt upphört,
  i enlighet med kraven i gemenskapslagstiftningen och nationell lagstiftning
  .
  Så snart gemenskapslagstiftningen om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (19) eller ny lagstiftning om markskydd och skydd för grundvatten träder i kraft bör kommissionen se över bestämmelserna om mark- och grundvattenskydd i detta direktiv för att säkerställa konsekvens och för att förhindra överlappningar. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att säkerställa att driften av en anläggning inte medför en
  väsentligt
  försämrad kvalitet hos mark och grundvatten. Tillståndsvillkoren bör därför
  , i den mån det behövs och är lämpligt,
  innefatta bestämmelser om kontroll av mark och grundvatten,
  samt skyldigheten att sanera
  området efter det att verksamheten slutgiltigt upphört,
  i enlighet med kraven i gemenskapslagstiftningen och nationell lagstiftning
  .
  Så snart gemenskapslagstiftningen om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (19) eller ny lagstiftning om markskydd och skydd för grundvatten träder i kraft bör kommissionen se över bestämmelserna om mark- och grundvattenskydd i detta direktiv för att säkerställa konsekvens och för att förhindra överlappningar.

| (18) | För att säkerställa att detta direktiv genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt bör verksamhetsutövaren åläggas att regelbundet rapportera till den behöriga myndigheten om hur tillståndsvillkoren uppfylls. Medlemsstaterna bör se till att
  verksamhetsutövaren uppfyller dessa villkor och att
  verksamhetsutövaren och den behöriga myndigheten vidtar nödvändiga åtgärder i fall av bristande efterlevnad av detta direktiv och se till att det finns ett system för miljötillsyn.
  Medlemsstaterna bör själva välja de lämpligaste efterlevnadsåtgärderna, bland annat hur utsläppsgränsvärdena ska respekteras. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att detta direktiv genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt bör verksamhetsutövaren åläggas att regelbundet rapportera till den behöriga myndigheten om hur tillståndsvillkoren uppfylls. Medlemsstaterna bör se till att
  verksamhetsutövaren uppfyller dessa villkor och att
  verksamhetsutövaren och den behöriga myndigheten vidtar nödvändiga åtgärder i fall av bristande efterlevnad av detta direktiv och se till att det finns ett system för miljötillsyn.
  Medlemsstaterna bör själva välja de lämpligaste efterlevnadsåtgärderna, bland annat hur utsläppsgränsvärdena ska respekteras.

| (19) | Med tanke på bestämmelserna i Århuskonventionen (20)

  är effektivt deltagande från allmänhetens sida i beslutsförfarandena nödvändigt för att ge allmänheten en möjlighet att yttra sig i frågor som kan vara av betydelse för besluten och för att beslutsfattaren ska kunna beakta sådana synpunkter. Detta leder till en större ansvarsskyldighet och öppenhet i beslutsförfarandena och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för det beslut som fattas. Den berörda allmänheten bör ha tillgång till rättslig prövning för att bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som motsvarar kraven på människors hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på bestämmelserna i Århuskonventionen (20)

  är effektivt deltagande från allmänhetens sida i beslutsförfarandena nödvändigt för att ge allmänheten en möjlighet att yttra sig i frågor som kan vara av betydelse för besluten och för att beslutsfattaren ska kunna beakta sådana synpunkter. Detta leder till en större ansvarsskyldighet och öppenhet i beslutsförfarandena och bidrar till att öka allmänhetens miljömedvetenhet och stöd för det beslut som fattas. Den berörda allmänheten bör ha tillgång till rättslig prövning för att bidra till att skydda rätten att leva i en miljö som motsvarar kraven på människors hälsa och välbefinnande.

| (20) | Stora förbränningsanläggningar bidrar i hög grad till utsläpp av luftföroreningar som ger en betydande påverkan på människors hälsa och miljön. För att minska denna påverkan och verka för uppfyllandet av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (21) och de mål som anges i kommissionens meddelande Tematisk strategi för luftförorening är det nödvändigt att fastställa strängare utsläppsgränsvärden på gemenskapsnivå för vissa typer av förbränningsanläggningar och föroreningar. |
| --- | --- |

(20)

Stora förbränningsanläggningar bidrar i hög grad till utsläpp av luftföroreningar som ger en betydande påverkan på människors hälsa och miljön. För att minska denna påverkan och verka för uppfyllandet av kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (21) och de mål som anges i kommissionens meddelande Tematisk strategi för luftförorening är det nödvändigt att fastställa strängare utsläppsgränsvärden på gemenskapsnivå för vissa typer av förbränningsanläggningar och föroreningar.

| (21) | I händelse av ett plötsligt avbrott i tillgången på lågsvavlig olja eller gas till följd av en allvarlig brist, bör den behöriga myndigheten kunna medge tillfälliga undantag för att tillåta att utsläppen från förbränningsanläggningarna i fråga överskrider de utsläppsgränsvärden som anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

I händelse av ett plötsligt avbrott i tillgången på lågsvavlig olja eller gas till följd av en allvarlig brist, bör den behöriga myndigheten kunna medge tillfälliga undantag för att tillåta att utsläppen från förbränningsanläggningarna i fråga överskrider de utsläppsgränsvärden som anges i detta direktiv.

| (22) | Verksamhetsutövaren i fråga bör inte driva en förbränningsanläggning i mer än 24 timmar efter ett funktionsfel eller haveri i reningsutrustningen, och för att begränsa de negativa föroreningseffekter på miljön bör drift utan rening inte överstiga 120 timmar under en tolvmånadersperiod. Om det föreligger ett tvingande behov av energiförsörjning eller om det är nödvändigt att undvika en total ökning av de utsläpp som uppkommer genom drift av en annan förbränningsanläggning, bör de behöriga myndigheterna dock kunna medge undantag från dessa tidsgränser. |
| --- | --- |

(22)

Verksamhetsutövaren i fråga bör inte driva en förbränningsanläggning i mer än 24 timmar efter ett funktionsfel eller haveri i reningsutrustningen, och för att begränsa de negativa föroreningseffekter på miljön bör drift utan rening inte överstiga 120 timmar under en tolvmånadersperiod. Om det föreligger ett tvingande behov av energiförsörjning eller om det är nödvändigt att undvika en total ökning av de utsläpp som uppkommer genom drift av en annan förbränningsanläggning, bör de behöriga myndigheterna dock kunna medge undantag från dessa tidsgränser.

| (23) | För att säkerställa en hög skyddsnivå för miljön och människors hälsa och undvika gränsöverskridande transporter av avfall till anläggningar med lägre miljöstandard, är det nödvändigt att upprätthålla och fastställa stränga driftvillkor, tekniska krav och utsläppsgränsvärden för anläggningar som förbränner eller samförbränner avfall inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa en hög skyddsnivå för miljön och människors hälsa och undvika gränsöverskridande transporter av avfall till anläggningar med lägre miljöstandard, är det nödvändigt att upprätthålla och fastställa stränga driftvillkor, tekniska krav och utsläppsgränsvärden för anläggningar som förbränner eller samförbränner avfall inom gemenskapen.

| (24) | Användningen av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar ger upphov till utsläpp av organiska föreningar till luften som bidrar till lokal och gränsöverskridande bildning av fotokemiska oxidanter som orsakar skador på naturresurser och har skadliga effekter på människors hälsa. Det är därför nödvändigt att vidta förebyggande åtgärder mot användningen av organiska lösningsmedel och fastställa krav på att uppfylla utsläppsgränsvärdena för organiska föreningar och uppfylla de tillämpliga driftvillkoren. Det bör vara möjligt att medge verksamhetsutövare undantag från att uppfylla utsläppsgränsvärdena om det finns alternativa åtgärder, t.ex. användning av produkter eller teknik med låg halt av lösningsmedel eller utan lösningsmedel, för att klara motsvarande utsläppsgränser. |
| --- | --- |

(24)

Användningen av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar ger upphov till utsläpp av organiska föreningar till luften som bidrar till lokal och gränsöverskridande bildning av fotokemiska oxidanter som orsakar skador på naturresurser och har skadliga effekter på människors hälsa. Det är därför nödvändigt att vidta förebyggande åtgärder mot användningen av organiska lösningsmedel och fastställa krav på att uppfylla utsläppsgränsvärdena för organiska föreningar och uppfylla de tillämpliga driftvillkoren. Det bör vara möjligt att medge verksamhetsutövare undantag från att uppfylla utsläppsgränsvärdena om det finns alternativa åtgärder, t.ex. användning av produkter eller teknik med låg halt av lösningsmedel eller utan lösningsmedel, för att klara motsvarande utsläppsgränser.

| (25) | Anläggningar som producerar titandioxid kan ge upphov till betydande utsläpp till luft och vatten
  och kan utgöra ett toxikologiskt hot
  . För att minska denna påverkan är det nödvändigt att på gemenskapsnivå fastställa stränga utsläppsgränsvärden för vissa föroreningar. |
| --- | --- |

(25)

Anläggningar som producerar titandioxid kan ge upphov till betydande utsläpp till luft och vatten
  och kan utgöra ett toxikologiskt hot
  . För att minska denna påverkan är det nödvändigt att på gemenskapsnivå fastställa stränga utsläppsgränsvärden för vissa föroreningar.

| (26) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22).
  ▐ |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (22).

▐

| (27) | I enlighet med principen om att förorenaren ska betala
  bör medlemsstaterna fastställa regler om sanktioner vid överträdelse av bestämmelserna i detta direktiv och se till att sanktionerna genomförs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med principen om att förorenaren ska betala
  bör medlemsstaterna fastställa regler om sanktioner vid överträdelse av bestämmelserna i detta direktiv och se till att sanktionerna genomförs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (28) | För att ge befintliga anläggningar tillräcklig tid för att tekniskt anpassa sig till de nya kraven i detta direktiv, bör vissa av de nya kraven tillämpas på dessa anläggningar först när en bestämd tid gått efter det att detta direktiv har trätt i kraft. Förbränningsanläggningarna måste ges tillräckligt lång tid för att införa de reningsåtgärder som är nödvändiga för att de ska uppfylla de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga V. |
| --- | --- |

(28)

För att ge befintliga anläggningar tillräcklig tid för att tekniskt anpassa sig till de nya kraven i detta direktiv, bör vissa av de nya kraven tillämpas på dessa anläggningar först när en bestämd tid gått efter det att detta direktiv har trätt i kraft. Förbränningsanläggningarna måste ges tillräckligt lång tid för att införa de reningsåtgärder som är nödvändiga för att de ska uppfylla de utsläppsgränsvärden som anges i bilaga V.

| (29) | För att komma till rätta med de betydande problem som orsakas av utsläpp av dioxiner, furaner och övriga relevanta förorenande ämnen från anläggningar som producerar råjärn och stål och i synnerhet ägnar sig åt sintring av järnmalm, bör förfarandet för de minimikrav som fastställs i detta direktiv tillämpas i sådana anläggningar som en prioritet och under alla omständigheter senast den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(29)

För att komma till rätta med de betydande problem som orsakas av utsläpp av dioxiner, furaner och övriga relevanta förorenande ämnen från anläggningar som producerar råjärn och stål och i synnerhet ägnar sig åt sintring av järnmalm, bör förfarandet för de minimikrav som fastställs i detta direktiv tillämpas i sådana anläggningar som en prioritet och under alla omständigheter senast den 31 december 2011.

| (30) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden för att säkerställa en hög miljöskyddsnivå och förbättra miljöns kvalitet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den gränsöverskridande karaktären hos föroreningar från industriella verksamheter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden för att säkerställa en hög miljöskyddsnivå och förbättra miljöns kvalitet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den gränsöverskridande karaktären hos föroreningar från industriella verksamheter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (31) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som särskilt erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att främja tillämpningen av principen i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(31)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som särskilt erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta direktiv syftar särskilt till att främja tillämpningen av principen i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (32) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till tidigare direktiv som omarbetas genom detta direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(32)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till tidigare direktiv som omarbetas genom detta direktiv. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av de tidigare direktiven.

| (33) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktivet som anges i bilaga IX, del B. |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktivet som anges i bilaga IX, del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Detta direktiv fastställer regler om samordnade åtgärder för att förebygga och minska föroreningar som härrör från industriella verksamheter.

Det innehåller också bestämmelser som syftar till att undvika och, när detta visar sig vara omöjligt, minska utsläppen till luft, vatten och mark och undvika uppkomst av avfall, så att en hög skyddsnivå kan uppnås för miljön som helhet.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv gäller industriella verksamheter som ger upphov till föroreningar som avses i kapitlen II–VI.

2.   Detta direktiv gäller inte forskningsverksamhet, utvecklingsverksamhet eller utprovning av nya produkter och processer.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

1.   ”ämne”: varje kemiskt grundämne och dess föreningar, med undantag för följande ämnen:

2.   ”förorening”: direkt eller indirekt överföring genom mänsklig verksamhet av ämnen, vibrationer, värme eller buller till luft, vatten eller mark, som kan skada människors hälsa eller kvaliteten på miljön, medföra försämring av materiell egendom, medföra försämring av eller hindra möjligheterna att dra nytta av de fördelar naturen erbjuder eller annan legitim användning av miljön.

3.   ”anläggning”: en fast, teknisk enhet inom vilken en eller flera av de verksamheter som anges i bilaga I eller i del 1 i bilaga VII bedrivs, liksom all annan därmed förknippad verksamhet på samma plats som tekniskt sett är knuten till de verksamheter som anges i dessa bilagor och som kan påverka utsläpp och föroreningar.

4.   ”utsläpp”: direkt eller indirekt utsläpp, från punktkällor eller diffusa källor inom en anläggning, av ämnen, vibrationer, värme eller buller till luft, vatten eller mark.

5.   ”utsläppsgränsvärde”: den mängd, uttryckt med särskilda parametrar, eller den koncentration av och/eller nivå på ett utsläpp, som inte får överskridas under en given tidsperiod eller flera givna tidsperioder.

6.   ”miljökvalitetsnorm”: ett antal krav som ska vara uppfyllda vid en viss tidpunkt för en given miljö eller en särskild del av denna miljö, enligt vad som anges i gemenskapslagstiftningen.

7.   ”tillstånd”: ett skriftligt godkännande att driva en anläggning eller förbränningsanläggning, avfallsförbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning eller delar därav.

8.   ”väsentlig ändring”: en ändring av art eller funktion, eller en utvidgning, av en anläggning eller förbränningsanläggning, avfallsförbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning, som kan påverka människor eller miljö negativt och i betydande mån.

9.   ”bästa tillgängliga teknik”: det effektivaste och mest avancerade stadium vad gäller utvecklingen av verksamheten och tillverkningsmetoderna som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att utgöra grunden för utsläppsgränsvärden och andra tillståndsvillkor och som har till syfte att hindra och, när detta inte är möjligt, minska utsläpp och påverkan på miljön som helhet. Med

10.
     
  ”utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik”
  :

11.   ”verksamhetsutövare”: varje fysisk eller juridisk person som driver eller kontrollerar en anläggning eller förbränningsanläggning, avfallsförbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning eller, om det finns bestämmelser om detta i den nationella lagstiftningen, varje person som har givits rätten att fatta avgörande ekonomiska beslut med avseende på anläggningens tekniska funktionssätt.

12.   ”allmänheten”: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa.

13.   ”den berörda allmänheten”: den allmänhet som berörs eller kan antas bli berörd av, eller som har ett intresse av, beslutsprocesser om utfärdande eller uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor.
  Icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i relevant nationell lagstiftning ska enligt denna definition anses ha ett sådant intresse.

14.   ”ny teknik”: en ny teknik för en industriell verksamhet som, om den
  visar sig industriellt gångbar och
  utvecklas kommersiellt, skulle medföra en högre generell
  eller åtminstone samma
  miljöskyddsnivå
  och
  större kostnadsbesparing än befintlig bästa tillgängliga teknik.

15.   ”farliga ämnen”: farliga ämnen eller preparat enligt definitionen i ║ direktiv 67/548/EEG ║ och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (26).

16.   ”statusrapport”: kvantifierad information om tillståndet i mark och grundvatten avseende förorening med
  betydande mängder relevanta
  farliga ämnen.

17.   ”rutinmässig tillsyn”: tillsyn utförd som en del av ett planerat tillsynsprogram.

18.   ”icke-rutinmässig tillsyn”: tillsyn utförd till följd av klagomål eller i samband med en undersökning av olyckor, tillbud eller bristande efterlevnad.

19
  .   
  ”miljötillsyn”
  :

20.   ”bränsle”: varje fast, flytande eller gasformigt brännbart material som används för att driva en förbränningsanläggning.

21.   ”förbränningsanläggning”: varje teknisk inrättning i vilken bränslen oxideras för att den frigjorda värmen ska kunna utnyttjas.

22.   ”biomassa”: något av följande:

| i) | Vegetabiliskt jord- och skogsbruksavfall. |
| --- | --- |

i)

Vegetabiliskt jord- och skogsbruksavfall.

| ii) | Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin, om den värme som alstras återvinns. |
| --- | --- |

ii)

Vegetabiliskt avfall från livsmedelsindustrin, om den värme som alstras återvinns.

| iii) | Vegetabiliskt fiberhaltigt avfall som uppstått vid produktion av nyfiberpappersmassa och vid pappersproduktion från massa, om avfallet samförbränns på produktionsplatsen och om den värme som alstras återvinns. |
| --- | --- |

iii)

Vegetabiliskt fiberhaltigt avfall som uppstått vid produktion av nyfiberpappersmassa och vid pappersproduktion från massa, om avfallet samförbränns på produktionsplatsen och om den värme som alstras återvinns.

| iv) | Korkavfall. |
| --- | --- |

iv)

Korkavfall.

| v) | Träavfall med undantag för träavfall som kan innehålla organiska halogenföreningar eller tungmetaller till följd av behandling med träskyddsmedel eller till följd av ytbehandling. |
| --- | --- |

v)

Träavfall med undantag för träavfall som kan innehålla organiska halogenföreningar eller tungmetaller till följd av behandling med träskyddsmedel eller till följd av ytbehandling.

23.   ”flerbränsleanläggning”: förbränningsanläggning som använder en eller flera typer av bränsle samtidigt eller växelvis.

24.   ”gasturbin”: en roterande maskin som omvandlar värmeenergi till mekaniskt arbete och som huvudsakligen består av en kompressor, en termisk enhet, där bränsle oxideras för att värma drivmedlet, och en turbin.

25.   ”avfall”: allt avfall såsom det definieras i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall (27).

26.   ”farligt avfall”: farligt avfall såsom det definieras i artikel 3.2 i direktiv 2008/98/EG.

27.   ”blandat kommunalt avfall”: avfall från hushåll samt avfall från handel, industrier och institutioner, som till sin natur och sin sammansättning liknar hushållsavfall, men med undantag för de fraktioner som anges under rubrik 20 01 i bilagan till kommissionens beslut 2000/532/EG ║ (28) om upprättande av den europeiska avfallsförteckningen ║ och som är källsorterade och med undantag för annat avfall som anges under 20 02 i samma bilaga.

28.   ”avfallsförbränningsanläggning”: varje stationär eller mobil teknisk enhet eller utrustning avsedd för värmebehandling av avfall, med eller utan återvinning av alstrad värme, med hjälp av förbränning av avfall genom oxidering såväl som andra termiska behandlingsprocesser om ämnena från behandlingen sedan förbränns.

29.   ”samförbränningsanläggning”: varje stationär eller mobil teknisk enhet vars huvudsakliga ändamål är energialstring eller tillverkning av materiella produkter och som utnyttjar avfall som normalt bränsle eller tillskottsbränsle eller där avfall värmebehandlas för att det ska kunna bortskaffas med hjälp av förbränning av avfall genom oxidering såväl som andra termiska behandlingsprocesser om ämnena från behandlingen sedan förbränns.

30.   ”nominell kapacitet”: den sammanlagda förbränningskapaciteten hos de ugnar som avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen består av, enligt specifikation av konstruktören och bekräftelse från verksamhetsutövaren, med vederbörlig hänsyn till främst värmevärdet hos avfallet, uttryckt i kvantiteten avfall som förbränns per timme.

31.   ”dioxiner och furaner”: alla polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner som förtecknas i del 2 i bilaga VI.

32.   ”restprodukt”: varje flytande eller fast avfall som uppstår i avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen.

33.   ”organisk förening”: en förening som innehåller åtminstone elementet kol och ett eller flera av väte, halogener, syre, svavel, fosfor, kisel eller kväve, med undantag av koloxider och oorganiska karbonater och bikarbonater.

34.   ”flyktig organisk förening”: en organisk förening och den fraktion av kreosot som vid 293,15 K har ett ångtryck av minst 0,01 kPa eller som har motsvarande flyktighet under de särskilda användningsförhållandena.

35.   ”organiskt lösningsmedel”: en flyktig organisk förening som används för något av följande ändamål:

36.   ”beläggning”: beläggning så som det definieras i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering (29).

37.
     
  ”generella bindande regler”
  :

Artikel 4

Skyldighet att ha tillstånd

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ingen anläggning eller förbränningsanläggning, avfallsförbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning drivs utan tillstånd.

Med avvikelse från första stycket får medlemsstaterna fastställa ett registreringsförfarande för anläggningar som endast omfattas av kapitel V.

Registreringsförfarandet ska fastställas i en bindande akt och ska innefatta att verksamhetsutövaren åtminstone ska anmäla till den behöriga myndigheten att han har för avsikt att driva en anläggning.

2.   
  Medlemsstaterna får bestämma att
  ett tillstånd kan gälla för två eller flera anläggningar eller delar därav som drivs på samma plats eller på olika platser.

Om ett tillstånd gäller för två eller flera anläggningar ska varje anläggning
  på egen hand
  uppfylla kraven i detta direktiv.

Artikel 5

Verksamhetsutövare

Medlemsstaterna får bestämma att
  två eller flera fysiska eller juridiska personer ▐ gemensamt
  kan
  vara verksamhetsutövare för en anläggning eller förbränningsanläggning, avfallsförbränningsanläggning eller samförbränningsanläggning, eller vara verksamhetsutövare för olika delar av en anläggning.
  En enskild fysisk eller juridisk person ska fastställas som ansvarig för att skyldigheterna i detta direktiv uppfylls.

Artikel 6

Tillståndsgivning

1.   Den behöriga myndigheten ska meddela tillstånd om anläggningen uppfyller de krav som ställs i detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att prövningsförfaranden och tillståndsvillkor är fullständigt samordnade när flera behöriga myndigheter eller verksamhetsutövare medverkar eller mer än ett tillstånd utfärdas, för att hos alla myndigheter som är behöriga i samband med förfarandet säkerställa effektiviteten i det samordnade förfaringssättet.

3.   När det gäller en ny anläggning eller en väsentlig ändring på vilken artikel 4 i direktiv 85/337/EEG är tillämplig, ska alla relevanta uppgifter som kommit in eller slutsatser som dragits till följd av tillämpning av artiklarna 5, 6, 7 och 9 i det direktivet granskas och användas när tillståndet meddelas.

Artikel 7

Generella bindande regler

Utan att det påverkar skyldigheten att inneha ett tillstånd får medlemsstaterna ange skyldigheter för vissa kategorier av anläggningar, förbränningsanläggningar, avfallsförbränningsanläggningar eller samförbränningsanläggningar i form av generella, bindande regler.

Om generella bindande regler antas, räcker det att tillståndet innehåller en hänvisning till föreskrifterna.

Artikel 8

Rapportering om efterlevnad

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa

| 1. | att verksamhetsutövaren minst
  vartannat år rapporterar relevanta uppgifter
  till den behöriga myndigheten om hur tillståndsvillkoren uppfylls
  , och att dessa uppgifter utan dröjsmål görs tillgängliga på Internet
  .
  Om det i samband med tillsyn i enlighet med artikel 25 konstateras att tillståndsvillkoren inte uppfylls ska rapporteringsfrekvensen ökas till minst en gång om året. |
| --- | --- |

1.

att verksamhetsutövaren minst
  vartannat år rapporterar relevanta uppgifter
  till den behöriga myndigheten om hur tillståndsvillkoren uppfylls
  , och att dessa uppgifter utan dröjsmål görs tillgängliga på Internet
  .
  Om det i samband med tillsyn i enlighet med artikel 25 konstateras att tillståndsvillkoren inte uppfylls ska rapporteringsfrekvensen ökas till minst en gång om året.

| 2. | att verksamhetsutövaren snarast möjligt underrättar den behöriga myndigheten om tillbud eller olyckor som påverkar miljön i betydande grad. |
| --- | --- |

2.

att verksamhetsutövaren snarast möjligt underrättar den behöriga myndigheten om tillbud eller olyckor som påverkar miljön i betydande grad.

Artikel 9

Bristande efterlevnad

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att villkoren i tillståndet iakttas.

2.   Om det konstateras att kraven i detta direktiv inte är uppfyllda ska medlemsstaterna se till:

| a) | att verksamhetsutövaren omedelbart informerar den behöriga myndigheten, |
| --- | --- |

a)

att verksamhetsutövaren omedelbart informerar den behöriga myndigheten,

| b) | att verksamhetsutövaren och den behöriga myndigheten vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att kraven åter uppfylls snarast möjligt. |
| --- | --- |

b)

att verksamhetsutövaren och den behöriga myndigheten vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att kraven åter uppfylls snarast möjligt.

Om en överträdelse av villkoren förorsakar
  betydande
  fara för människors hälsa eller miljön och så länge uppfyllandet av villkoren enligt första stycket b inte återupprättats, ska driften av anläggningen eller förbränningsanläggningen, avfallsförbränningsanläggningen eller samförbränningsanläggningen avbrytas.

Artikel 10

Utsläpp av växthusgaser

1.   Om utsläppen av växthusgaser från en anläggning fastställs i bilaga I till direktiv 2003/87/EG för en verksamhet som bedrivs vid denna anläggning, ska tillståndet inte omfatta utsläppsgränsvärden för direkta utsläpp av denna gas, såvida inte detta är nödvändigt för att förhindra betydande lokala föroreningar.

2.   För verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG får medlemsstaterna välja att inte införa krav på effektiv energianvändning för förbränningsanläggningar eller andra enheter som avger koldioxid på platsen.

3.   Vid behov ska de behöriga myndigheterna ändra tillståndet enligt vad som är lämpligt.

4.   Punkterna 1–3 ska inte tillämpas på anläggningar som är tillfälligt undantagna från systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen i enlighet med artikel 27 i direktiv 2003/87/EG.

KAPITEL II

Särskilda bestämmelser för verksamheter som anges i bilaga I

Artikel 11

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller de verksamheter som anges i bilaga I och, i tillämpliga fall, uppnår de tröskelvärden för kapacitet som anges i den bilagan.

Artikel 12

Allmänna principer för verksamhetsutövarens grundläggande skyldigheter

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att anläggningen drivs enligt principerna om att

| 1. | alla lämpliga förebyggande åtgärder vidtas för att undvika föroreningar, |
| --- | --- |

1.

alla lämpliga förebyggande åtgärder vidtas för att undvika föroreningar,

| 2. | bästa tillgängliga teknik används, |
| --- | --- |

2.

bästa tillgängliga teknik används,

| 3. | ingen betydande förorening förorsakas, |
| --- | --- |

3.

ingen betydande förorening förorsakas,

| 4. | uppkomst av avfall undviks i enlighet med direktiv 2008/98/EG, |
| --- | --- |

4.

uppkomst av avfall undviks i enlighet med direktiv 2008/98/EG,

| 5. | producerat avfall återvinns eller, när detta inte är tekniskt och ekonomiskt möjligt, bortskaffas på ett sådant sätt att påverkan på miljön undviks eller minskas, |
| --- | --- |

5.

producerat avfall återvinns eller, när detta inte är tekniskt och ekonomiskt möjligt, bortskaffas på ett sådant sätt att påverkan på miljön undviks eller minskas,

| 6. | energianvändningen är effektiv, |
| --- | --- |

6.

energianvändningen är effektiv,

| 7. | nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga olyckor och begränsa deras följder, |
| --- | --- |

7.

nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga olyckor och begränsa deras följder,

| 8. | nödvändiga åtgärder vidtas när verksamheten definitivt har upphört, för att undvika alla risker för förorening och för att återställa platsen i
  ett tillfredsställande
  skick ▐ i enlighet med
  kraven i
  artikel 23.2 och 23.3. |
| --- | --- |

8.

nödvändiga åtgärder vidtas när verksamheten definitivt har upphört, för att undvika alla risker för förorening och för att återställa platsen i
  ett tillfredsställande
  skick ▐ i enlighet med
  kraven i
  artikel 23.2 och 23.3.

Artikel 13

Ansökan om tillstånd

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att en tillståndsansökan innehåller uppgifter om följande:

| a) | anläggningen och verksamheterna där, |
| --- | --- |

a)

anläggningen och verksamheterna där,

| b) | de råvaror och övriga insatsvaror, andra ämnen samt den energi som används eller genereras i anläggningen, |
| --- | --- |

b)

de råvaror och övriga insatsvaror, andra ämnen samt den energi som används eller genereras i anläggningen,

| c) | anläggningens utsläppskällor, |
| --- | --- |

c)

anläggningens utsläppskällor,

| d) | förhållandena på platsen, |
| --- | --- |

d)

förhållandena på platsen,

| e) | om verksamheten inbegriper betydande mängder av farliga ämnen
  en statusrapport
  med information om dessa ämnen, |
| --- | --- |

e)

om verksamheten inbegriper betydande mängder av farliga ämnen
  en statusrapport
  med information om dessa ämnen,

| f) | art och mängd av varje utsläpp till olika delar av miljön som kan förutses från anläggningen samt en redogörelse för betydande effekter på miljön som utsläppen kan orsaka, |
| --- | --- |

f)

art och mängd av varje utsläpp till olika delar av miljön som kan förutses från anläggningen samt en redogörelse för betydande effekter på miljön som utsläppen kan orsaka,

| g) | den teknik som föreslås och övriga metoder för att förebygga utsläpp från anläggningen eller, om detta inte är möjligt, för att minska utsläppen, |
| --- | --- |

g)

den teknik som föreslås och övriga metoder för att förebygga utsläpp från anläggningen eller, om detta inte är möjligt, för att minska utsläppen,

| h) | vid behov
  åtgärder för förebyggande och återvinning av avfall som anläggningen ger upphov till, |
| --- | --- |

h)

vid behov
  åtgärder för förebyggande och återvinning av avfall som anläggningen ger upphov till,

| i) | andra åtgärder för att följa de allmänna principer för verksamhetsutövarens grundläggande skyldigheter som avses i artikel 12, |
| --- | --- |

i)

andra åtgärder för att följa de allmänna principer för verksamhetsutövarens grundläggande skyldigheter som avses i artikel 12,

| j) | planerade åtgärder för kontroll av utsläpp i miljön, |
| --- | --- |

j)

planerade åtgärder för kontroll av utsläpp i miljön,

| k) | de
  relevanta
  huvudalternativ till teknik, metoder och åtgärder som sökanden övervägt, i form av en översikt. |
| --- | --- |

k)

de
  relevanta
  huvudalternativ till teknik, metoder och åtgärder som sökanden övervägt, i form av en översikt.

Tillståndsansökan ska även omfatta en icke-teknisk sammanfattning av uppgifterna i första stycket
  och i förekommande fall en statusrapport
  .

2.   Om uppgifter som lämnats enligt kraven i direktiv 85/337/EEG, eller en säkerhetsrapport som utarbetats enligt rådets direktiv 96/82/EG eller andra upplysningar som har lämnats på grund av annan lagstiftning gör det möjligt att uppfylla något av kraven i punkt 1 , får dessa upplysningar ingå i tillståndsansökan eller bifogas den.

Artikel 14

BAT-referensdokument och informationsutbyte

1.   Kommissionen ska
  anordna ett informationsutbyte mellan medlemsstaterna, företrädare för deras berörda behöriga myndigheter, verksamhetsutövare och teknikleverantörer som företräder den berörda industrin, icke-statliga miljöskyddsorganisationer och kommissionen i följande frågor
  :

| a) | Anläggningars prestanda i fråga om utsläpp, förorening, förbrukning och typ av råvaror, energianvändning och avfallsproduktion. |
| --- | --- |

a)

Anläggningars prestanda i fråga om utsläpp, förorening, förbrukning och typ av råvaror, energianvändning och avfallsproduktion.

| b) | Den bästa tillgängliga teknik som används, därmed sammanhängande utsläppskontroll och utvecklingen när det gäller bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

b)

Den bästa tillgängliga teknik som används, därmed sammanhängande utsläppskontroll och utvecklingen när det gäller bästa tillgängliga teknik.

För anordnandet av det informationsutbyte som avses i denna punkt, ska kommissionen inrätta ett forum för informationsutbyte som består av berörda parter enligt första stycket
  .

Kommissionen ska ta fram riktlinjer för informationsutbytet, bland annat om uppgiftsinsamlingen och fastställandet av BAT-referensdokumentens innehåll. Kommissionen ska offentliggöra en utvärderingsrapport om detta. Rapporten ska vara tillgänglig via internet.

2.
     
  Kommissionen ska offentliggöra resultaten av det informationsutbyte som avses i artikel 1 som ett nytt eller uppdaterat BAT-referensdokument.

3.   BAT-referensdokumenten ska särskilt beskriva bästa tillgängliga teknik och de
  utsläpps- och konsumtionsnivåer
  och den kontroll som hänger samman med denna, kontroll av mark och grundvatten, avhjälpande av föroreningsskada samt ny teknik, med särskilt beaktande av de kriterier som anges i bilaga III
  , varvid översynen ska vara avslutad inom åtta efter offentliggörandet av den senaste versionen
  . Kommissionen ska se till att
  slutsatserna om bästa tillgängliga teknik i
  BAT-referensdokumenten
  blir tillgängliga på alla medlemsstaters officiella språk
  .
  På en medlemsstats begäran ska kommissionen göra hela BAT-referensdokumentet tillgängligt på det efterfrågade språket.

Artikel 15

Tillståndsvillkor

1.   Medlemsstaterna ska försäkra sig om att tillståndet omfattar alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla kraven i artiklarna 12 och 19.

Dessa åtgärder ska minst omfatta följande:

| a) | Utsläppsgränsvärden för förorenande ämnen som anges i bilaga II och för andra förorenande ämnen som den berörda anläggningen med hänsyn till deras beskaffenhet och förmåga att överföra föroreningar från ett element till ett annat kan antas släppa ut i betydande mängder. |
| --- | --- |

a)

Utsläppsgränsvärden för förorenande ämnen som anges i bilaga II och för andra förorenande ämnen som den berörda anläggningen med hänsyn till deras beskaffenhet och förmåga att överföra föroreningar från ett element till ett annat kan antas släppa ut i betydande mängder.

| b) | Vid behov,
  lämpliga föreskrifter som säkerställer skydd av mark och grundvatten samt åtgärder för hanteringen av avfall som uppkommer vid anläggningen. |
| --- | --- |

b)

Vid behov,
  lämpliga föreskrifter som säkerställer skydd av mark och grundvatten samt åtgärder för hanteringen av avfall som uppkommer vid anläggningen.

| c) | Lämpliga krav för utsläppskontroll med angivande av mätmetod, mätfrekvens och utvärderingsmetod samt omfatta en skyldighet att regelbundet förse den behöriga myndigheten med resultaten från kontroll av utsläpp och övriga uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera att villkoren i tillståndet iakttas. |
| --- | --- |

c)

Lämpliga krav för utsläppskontroll med angivande av mätmetod, mätfrekvens och utvärderingsmetod samt omfatta en skyldighet att regelbundet förse den behöriga myndigheten med resultaten från kontroll av utsläpp och övriga uppgifter som är nödvändiga för att kontrollera att villkoren i tillståndet iakttas.

| d) | Krav på periodisk kontroll av
  relevanta
  farliga ämnen som kan tänkas finnas på platsen
  i betydande mängder
  , och som kan leda till förorening av mark och grundvatten inom anläggningens område. |
| --- | --- |

d)

Krav på periodisk kontroll av
  relevanta
  farliga ämnen som kan tänkas finnas på platsen
  i betydande mängder
  , och som kan leda till förorening av mark och grundvatten inom anläggningens område.

| e) | Åtgärder som rör igångsättande, läckor, störningar i driften, tillfälliga avbrott och den slutliga nedläggningen av verksamheten. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder som rör igångsättande, läckor, störningar i driften, tillfälliga avbrott och den slutliga nedläggningen av verksamheten.

| f) | Bestämmelser som syftar till att minimera långväga eller gränsöverskridande föroreningar. |
| --- | --- |

f)

Bestämmelser som syftar till att minimera långväga eller gränsöverskridande föroreningar.

2.   För tillämpning av punkt 1 a får utsläppsgränsvärdena kompletteras eller ersättas av likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder.

3.   BAT-referensdokumenten ska ligga till grund för fastställande av tillståndsvillkoren.

4.   Om en anläggning eller en del av en anläggning inte omfattas av BAT-referensdokument eller om dessa dokument inte behandlar alla potentiella miljöeffekter av verksamheten, ska den behöriga myndigheten
  i samråd med verksamhetsutövaren
  fastställa
  de utsläppsnivåer som kan uppnås genom användning av
  bästa tillgängliga teknik för anläggningen eller verksamheten i fråga på grundval av kriterierna i bilaga III och fastställa tillståndsvillkoren i enlighet med detta.

5.   För de anläggningar som avses i punkt 6.6 i bilaga I gäller punkterna 1–4 utan att det påverkar tillämpningen av lagstiftningen om djurskydd.

Artikel 16

Utsläppsgränsvärden, likvärdiga parametrar och tekniska åtgärder

1.   Utsläppsgränsvärdena för förorenande ämnen gäller den punkt där utsläppet lämnar anläggningen, och när värdena bestäms ska man bortse från en eventuell utspädning som gjorts före den punkten.

För indirekta utsläpp av förorenande ämnen till vatten får resultatet av rening i ett reningsverk beaktas när utsläppsgränsvärden fastställs för anläggningen i fråga, under förutsättning att en likvärdig nivå för miljöskyddet i dess helhet garanteras och att detta inte leder till en högre föroreningsbelastning på miljön.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19 ska de utsläppsgränsvärden och likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder som avses i artikel 15.1 och 15.2 bygga på bästa tillgängliga teknik, utan att användning av en specifik teknik eller teknologi föreskrivs.

Den behöriga myndigheten ska fastställa utsläppsgränsvärden
  och krav på övervakning och efterlevnad för att säkerställa att
  de utsläppsgränser som motsvarar bästa tillgängliga teknik
  inte överskrids
  .

Utsläppsgränsvärdena får kompletteras av likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder, förutsatt att en motsvarande hög skyddsnivå för miljön kan uppnås.

3.   Genom undantag från punkt 2 andra stycket får den behöriga myndigheten i
  undantagsfall
  ,
  vid
  en bedömning av miljömässiga och ekonomiska kostnader och fördelar med hänsyn till den aktuella anläggningens tekniska egenskaper och geografiska belägenhet samt de lokala miljöförhållandena, fastställa utsläppsgränsvärden
  , likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder samt krav på övervakning och efterlevnad så att
  utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik
  kan överskridas
  .

Dessa utsläppsgränsvärden
  , likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder
  får dock inte vara högre än de utsläppsgränsvärden som anges
  i artikel 68 eller i tillämpliga fall
  bilagorna V-VIII.

Medlemsstaterna ska se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium och på ett effektivt sätt får möjlighet att delta i beslutsfattandet om att medge undantag enligt denna punkt.

När utsläppsgränsvärdena, likvärdiga parametrar och tekniska åtgärder fastställs enligt denna punkt ska skälen till att man tillåter avvikelser från utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten dokumenteras och motiveras i en bilaga till tillståndsvillkoren.

Kommissionen får fastställa kriterier för medgivande av undantag enligt denna punkt.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

4.   Punkterna 2 och 3 gäller spridning av stallgödsel och flytgödsel utanför det anläggningsområde som avses i punkt 6.6 i bilaga I
  , med undantag för områden som omfattas av tillämpningsområdet för rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (30)

  .

5.   Den behöriga myndigheten får medge tillfälliga undantag från kraven i punkt 2 och från artikel 12 ║ led 1 och 2 för ökningar av utsläpp som är resultatet av utprovning och användning av ny teknik förutsatt att användningen av dessa tekniker, inom sex månader efter medgivande av undantaget, antingen upphör eller verksamheten åtminstone klarar de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik.

Artikel 17

Krav på kontroll

1.   De krav på kontroll som avses i artikel 15.1 c och d ska i tillämpliga fall vara grundade på slutsatserna om kontroll enligt BAT-referensdokumenten.

2.   Frekvensen av den periodiska kontroll som avses i artikel 15.1 d ska fastställas av den behöriga myndigheten i ett tillstånd för varje enskild anläggning eller i generella bindande regler.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket ska periodisk kontroll ske minst en gång
  vart femte år för grundvatten respektive vart tionde år för mark, såvida inte kontrollen bygger på en systematisk bedömning av riskerna för förorening
  .

Kommissionen får bestämma kriterier för fastställande av den periodiska kontrollens frekvens.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

Artikel 18

Generella bindande regler

1.   När medlemsstaterna antar generella bindande regler ska de säkerställa ett samordnat förfarande och en hög skyddsnivå för miljön motsvarande den som kan uppnås med enskilda tillståndsvillkor.

2.   Generella bindande regler ska baseras på bästa tillgängliga teknik, utan att föreskriva användning av en viss teknik eller särskild teknologi
  för att säkerställa att artiklarna 15 och 16 följs
  .

▐

3.   Medlemsstaterna ska se till att generella bindande regler uppdateras i förhållande till utvecklingen av bästa tillgängliga teknik
  för att säkerställa att artikel 22 följs
  .

▐

4.   Generella bindande regler som antas enligt punkterna 1–3 ska innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs.

Artikel 19

Miljökvalitetsnormer

Om en miljökvalitetsnorm ställer högre krav än vad som kan uppnås genom användning av bästa tillgängliga teknik ska ytterligare åtgärder anges i tillståndet, utan att detta påverkar vidtagandet av andra åtgärder som kan behövas för att iaktta miljökvalitetsnormerna.

Artikel 20

Utvecklingen av bästa tillgängliga teknik

Medlemsländerna ska övervaka att den behöriga myndigheten följer eller hålls underrättad om utvecklingen av bästa tillgängliga teknik och om offentliggörande av nya eller reviderade BAT-referensdokument
  och att den berörda allmänheten hålls underrättad
  .

Artikel 21

Verksamhetsutövarens ändring av anläggningen

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att verksamhetsutövaren underrättar den behöriga myndigheten om alla planerade ändringar av anläggningens art eller funktion, eller en utvidgning av anläggningen, som kan få konsekvenser för miljön. I förekommande fall ska den behöriga myndigheten uppdatera tillståndet.

2.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att ingen väsentlig ändring som planeras av verksamhetsutövaren genomförs utan att tillstånd beviljats i enlighet med detta direktiv.

Ansökan om tillstånd och de behöriga myndigheternas beslut ska avse de delar av anläggningen och de uppgifter som räknas upp i artikel 13 och som kan komma att beröras av den väsentliga ändringen.

3.   En ändring av anläggningens art eller funktion eller en utvidgning av anläggningen ska därvid anses vara väsentlig om ändringen eller utvidgningen i sig själv medför att de tröskelvärden för kapacitet som anges i bilaga I uppnås.

Artikel 22

Den behöriga myndighetens förnyade bedömning och uppdatering av villkoren i tillstånd

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den behöriga myndigheten regelbundet gör en förnyad bedömning av tillståndsvillkoren och, om nödvändigt för att säkerställa efterlevnaden av detta direktiv, uppdaterar villkoren.

2.   På begäran av den behöriga myndigheten ska verksamhetsutövaren överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för en förnyad bedömning av tillståndsvillkoren.

Vid förnyad bedömning av tillståndsvillkoren ska den behöriga myndigheten använda all information som framkommit vid kontroll eller tillsyn.

3.   När kommissionen
  offentliggör
  ett nytt eller uppdaterat BAT-referensdokument ska medlemsstaterna inom fyra år efter offentliggörandet se till att den behöriga myndigheten
  vid behov
  gör en förnyad bedömning och uppdaterar tillståndsvillkoren för anläggningarna i fråga.

Första stycket ska tillämpas på varje undantag som medges enligt artikel 16.3.

4.   En förnyad bedömning och vid behov uppdatering av tillståndsvillkoren ska göras, åtminstone om

| a) | anläggningen orsakar förorening av sådan betydelse att nya eller reviderade utsläppsgränsvärden behöver införas i tillståndet, |
| --- | --- |

a)

anläggningen orsakar förorening av sådan betydelse att nya eller reviderade utsläppsgränsvärden behöver införas i tillståndet,

| b) | betydande förändringar
  av bästa tillgängliga teknik möjliggör en betydande minskning av utsläppen, |
| --- | --- |

b)

betydande förändringar
  av bästa tillgängliga teknik möjliggör en betydande minskning av utsläppen,

| c) | driftssäkerheten nödvändiggör att annan teknik används, |
| --- | --- |

c)

driftssäkerheten nödvändiggör att annan teknik används,

| d) | det är nödvändigt för att följa direktiv 2001/81/EG eller
  en miljökvalitetsnorm enligt artikel 19. |
| --- | --- |

d)

det är nödvändigt för att följa direktiv 2001/81/EG eller
  en miljökvalitetsnorm enligt artikel 19.

Artikel 23

Nedläggning av verksamhet och avhjälpande av föroreningsskada

1.   Den behöriga myndigheten ska se till att de tillståndsvillkor som föreskrivs för att följa principen i artikel 12.8 uppfylls efter det att verksamheten definitivt har upphört, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2004/35/EG
  , Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (31), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (32)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG av den ... om inrättande av rambestämmelser för markskydd (33)
   (34).

2.   Om verksamheten innefattar användning, produktion eller utsläpp av
  betydande mängder relevanta
  farliga ämnen, som kan leda till förorening av mark och grundvatten inom anläggningens område, ska verksamhetsutövaren utarbeta en statusrapport innan en anläggning tas i drift eller ett tillstånd för en anläggning uppdateras. Rapporten ska innehålla den kvantifierade information som är nödvändig för att fastställa markens och grundvattnets
  utgångsläge i fråga om betydande mängder relevanta farliga ämnen
  .

Kommissionen ska fastställa
  allmänna
  kriterier för innehållet i statusrapporten.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

3.   Efter det att verksamheten definitivt har upphört ska verksamhetsutövaren
  underrätta den behöriga myndigheten och
  bedöma föroreningssituationen i mark och grundvatten med avseende på farliga ämnen. Om anläggningen har orsakat förorening med farliga ämnen i mark och grundvatten jämfört med utgångsläget enligt den statusrapport som avses i punkt 2, ska verksamhetsutövaren avhjälpa föroreningsskada och återställa området till dess utgångsläge.

4.   Om verksamhetsutövaren inte behöver utarbeta en statusrapport enligt punkt 2, ska verksamhetsutövaren efter det att verksamheten definitivt har upphört vidta nödvändiga åtgärder för att se till att området inte utgör en betydande risk för människors hälsa och miljön.

Artikel 24

Jämförelse av utsläpp med utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik

De
  relevanta uppgifter
  om efterlevnad
  av tillståndsvillkoren
  som avses i artikel 8.1 ska innehålla en jämförelse mellan
  utsläppen och de utsläppsnivåer som motsvarar
  bästa tillgängliga teknik enligt BAT-referensdokumenten.
  De relevanta uppgifterna ska utan dröjsmål offentliggöras på Internet.

Artikel 25

Tillsyn

1.   Medlemsstaterna ska inrätta ett system för tillsyn av anläggningar.

Systemet ska innefatta tillsyn på plats.

Medlemsstaterna ska säkerställa att verksamhetsutövarna ger de behöriga myndigheterna allt nödvändigt bistånd så att myndigheterna kan utföra tillsyn på plats, ta prover och samla in all nödvändig information för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna ska se till att alla anläggningar omfattas av en tillsynsplan.

3.   Varje tillsynsplan ska omfatta följande:

| a) | Allmän bedömning av relevanta miljöproblem. |
| --- | --- |

a)

Allmän bedömning av relevanta miljöproblem.

| b) | Geografiskt område som omfattas av tillsynsplanen. |
| --- | --- |

b)

Geografiskt område som omfattas av tillsynsplanen.

| c) | Ett register över de anläggningar som omfattas av tillsynsplanen och en allmän bedömning av hur de uppfyller kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

c)

Ett register över de anläggningar som omfattas av tillsynsplanen och en allmän bedömning av hur de uppfyller kraven i detta direktiv.

| d) | Bestämmelser om översyn av planen. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelser om översyn av planen.

| e) | En översikt över programmen för rutinmässig tillsyn enligt punkt 5. |
| --- | --- |

e)

En översikt över programmen för rutinmässig tillsyn enligt punkt 5.

| f) | Förfaranden för icke-rutinmässig tillsyn enligt punkt 6. |
| --- | --- |

f)

Förfaranden för icke-rutinmässig tillsyn enligt punkt 6.

| g) | Bestämmelser om samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter, om så behövs. |
| --- | --- |

g)

Bestämmelser om samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter, om så behövs.

4.   De behöriga myndigheterna ska, på grundval av tillsynsplanerna, upprätta tillsynsprogram och fastställa frekvensen för besök på plats för olika typer av anläggningar.

Medlemsstaterna ska se till att tillräckligt många kvalificerade personer kan genomföra denna tillsyn.

Programmen ska omfatta minst ett
  slumpmässigt
  besök på plats var
  artonde
  månad för varje anläggning.
  Denna frekvens ska ökas till minst var sjätte månad om det vid ett tillsynstillfälle konstateras att tillståndsvillkoren inte uppfylls.

Om
  programmen är baserade på en systematisk bedömning av miljöriskerna vid de särskilda anläggningarna i fråga
  kan antalet besök på plats minskas till minst ett vartannat år
  .

Den systematiska bedömningen av miljöriskerna ska baseras på objektiva kriterier såsom

| a) | verksamhetsutövarens tidigare efterlevnad av tillståndsvillkoren, |
| --- | --- |

a)

verksamhetsutövarens tidigare efterlevnad av tillståndsvillkoren,

| b) | anläggningens inverkan på miljön och människors hälsa, |
| --- | --- |

b)

anläggningens inverkan på miljön och människors hälsa,

| c) | verksamhetsutövarens deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) enligt förordning (EG) nr 761/2001 (35) eller genomförande av likvärdiga miljöledningssystem. |
| --- | --- |

c)

verksamhetsutövarens deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) enligt förordning (EG) nr 761/2001 (35) eller genomförande av likvärdiga miljöledningssystem.

Kommissionen
  får
  fastställa
  ytterligare
  kriterier för bedömningen av miljöriskerna.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

5.   Den rutinmässiga tillsynen ska ha tillräcklig omfattning för att undersöka alla olika typer av relevanta miljöeffekter från anläggningen i fråga.

Den rutinmässiga tillsynen ska säkerställa att verksamhetsutövaren uppfyller tillståndsvillkoren.

Rutinmässig tillsyn ska också användas för att bedöma tillståndsvillkorens effektivitet.

6.   Icke-rutinmässig
  , slumpmässig
  tillsyn ska utföras för att undersöka allvarliga
  och kvalificerade
  miljöklagomål, allvarliga miljöolyckor, tillbud och bristande efterlevnad
  eller faktorer som allvarligt inverkar på människors hälsa
  så snart som möjligt och, om så är lämpligt, före utfärdande, omprövning eller uppdatering av ett tillstånd.

När en icke-rutinmässig tillsyn utförs kan de behöriga myndigheterna kräva att verksamhetsutövarna tillhandahåller all information för att utreda en olycka, ett tillbud eller bristande efterlevnad, inbegripet hälsostatistik.

7.   Efter varje rutinmässig och icke-rutinmässig tillsyn ska den behöriga myndigheten utarbeta en rapport med en beskrivning av resultaten av hur anläggningen uppfyller kraven i detta direktiv och slutsatser om huruvida ytterligare åtgärder är nödvändiga.

Rapporten ska delges den berörda verksamhetsutövaren inom två månader.
  Den behöriga myndigheten ska offentliggöra rapporten inom fyra månader
  efter det att tillsynen genomförts.

Den behöriga myndigheten ska se till att alla nödvändiga åtgärder som anges i rapporten vidtas inom rimlig tid.

Artikel 26

Tillgång till information och allmänhetens deltagande i tillståndsförfarandet

1.   Medlemsstaterna ska se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i följande förfaranden:

| a) | Meddelande av tillstånd för nya anläggningar. |
| --- | --- |

a)

Meddelande av tillstånd för nya anläggningar.

| b) | Meddelande av tillstånd för en väsentlig ändring. |
| --- | --- |

b)

Meddelande av tillstånd för en väsentlig ändring.

| c) | Uppdatering av ett tillstånd för en anläggning eller av villkoren för en anläggnings tillstånd i enlighet med artikel 22.4 a. |
| --- | --- |

c)

Uppdatering av ett tillstånd för en anläggning eller av villkoren för en anläggnings tillstånd i enlighet med artikel 22.4 a.

| d) | Uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor för anläggningar för vilka det ska beviljas undantag enligt artikel 16.3. |
| --- | --- |

d)

Uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor för anläggningar för vilka det ska beviljas undantag enligt artikel 16.3.

Det förfarande som anges i bilaga IV ska tillämpas för sådant deltagande.

Icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i relevant nationell lagstiftning ska anses vara berörda.

▐

2.   Efter det att ett beslut om meddelande, omprövning eller uppdatering av tillstånd ▐ har fattats ska den behöriga myndigheten
  utan dröjsmål informera allmänheten och göra följande information tillgänglig för allmänheten:

| a) | Beslutets innehåll, inbegripet en kopia av tillståndet och senare uppdateringar. |
| --- | --- |

a)

Beslutets innehåll, inbegripet en kopia av tillståndet och senare uppdateringar.

| b) | De skäl som beslutet grundar sig på. |
| --- | --- |

b)

De skäl som beslutet grundar sig på.

| c) | Resultaten av de samråd som hållits innan beslutet fattades och en förklaring av hur de har beaktats i beslutet. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av de samråd som hållits innan beslutet fattades och en förklaring av hur de har beaktats i beslutet.

| d) | Titeln på de BAT-referensdokument som är relevanta för den aktuella anläggningen eller verksamheten. |
| --- | --- |

d)

Titeln på de BAT-referensdokument som är relevanta för den aktuella anläggningen eller verksamheten.

| e) | Hur de
  tillståndsvillkor som avses i artikel 15
  har fastställts i förhållande till bästa tillgängliga teknik och motsvarande utsläppsnivåer enligt BAT-referensdokumenten. |
| --- | --- |

e)

Hur de
  tillståndsvillkor som avses i artikel 15
  har fastställts i förhållande till bästa tillgängliga teknik och motsvarande utsläppsnivåer enligt BAT-referensdokumenten.

| f) | Om ett undantag medges enligt artikel 16.3,
  de särskilda
  skälen för undantaget
  baserat på de kriterier som fastställs i den artikeln
  och föreskrivna villkor. |
| --- | --- |

f)

Om ett undantag medges enligt artikel 16.3,
  de särskilda
  skälen för undantaget
  baserat på de kriterier som fastställs i den artikeln
  och föreskrivna villkor.

| g) | Resultaten av omprövningen ▐ av tillstånd enligt artikel 22.1, 22.3 och 22.4. |
| --- | --- |

g)

Resultaten av omprövningen ▐ av tillstånd enligt artikel 22.1, 22.3 och 22.4.

| h) | De resultat av utsläppskontrollen som fordras enligt tillståndsvillkoren och som den behöriga myndigheten förfogar över. |
| --- | --- |

h)

De resultat av utsläppskontrollen som fordras enligt tillståndsvillkoren och som den behöriga myndigheten förfogar över.

Medlemsstaterna ska se till att den information som avses i leden a–g utan dröjsmål offentliggörs på Internet.

3.   Punkterna 1 ║ och 2 ska tillämpas med de begränsningar som fastställs i artikel 4.1 och 4.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (36).

Artikel 27

Rätt till rättslig prövning

1.   Medlemsstaterna ska inom ramen för den relevanta nationella lagstiftningen se till att medlemmar av den berörda allmänheten har rätt att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av artikel 26 prövad i domstol eller något annat oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag, om något av följande villkor uppfylls:

| a) | De har ett tillräckligt intresse. |
| --- | --- |

a)

De har ett tillräckligt intresse.

| b) | De hävdar att en rättighet kränks, när detta utgör en förutsättning enligt en medlemsstats förvaltningsprocessrättsliga lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

De hävdar att en rättighet kränks, när detta utgör en förutsättning enligt en medlemsstats förvaltningsprocessrättsliga lagstiftning.

2.   Medlemsstaterna ska fastställa i vilket skede beslut, handlingar eller underlåtenhet kan prövas.

3.   Vad som utgör ett tillräckligt intresse och kränkning av en rättighet ska fastställas av medlemsstaterna, i enlighet med målet att ge den berörda allmänheten en omfattande rätt till rättslig prövning.

För detta ändamål ska intresset hos en icke-statlig organisation som främjar miljöskydd och uppfyller alla krav enligt nationell lag, anses tillräckligt i den mening som avses i punkt 1 a.

Sådana organisationer ska också anses ha rättigheter som kan kränkas i den mening som avses i punkt 1 b.

4.   Bestämmelserna i punkterna 1–3 ska inte utesluta möjligheten av ett preliminärt prövningsförfarande inför en förvaltningsmyndighet och ska inte påverka kravet att de administrativa prövningsförfarandena ska vara uttömda innan rättsliga prövningsförfaranden får användas, om detta krav finns enligt den nationella lagstiftningen.

Sådana förfaranden ska vara objektiva, rättvisa, snabba och inte oöverkomligt kostsamma.

5.   Medlemsstaterna ska se till att praktisk information om rätten till rättslig prövning i domstol och i administrativ ordning görs tillgänglig för allmänheten.

Artikel 28

Gränsöverskridande verkningar

1.   Om en medlemsstat konstaterar att driften av en anläggning kan få en betydande, negativ inverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som kan komma att påverkas i betydande omfattning begär detta, ska den medlemsstat inom vars territorium ansökan om tillstånd enligt artikel 4 eller artikel 21.2 lämnades in till den andra medlemsstaten överlämna de uppgifter som ska lämnas eller hållas tillgängliga enligt bilaga V, samtidigt som den ställer dessa till förfogande för allmänheten.

Dessa uppgifter utgör grunden för de samråd som är nödvändiga inom ramen för de bilaterala relationerna mellan de två medlemsstaterna enligt principen om ömsesidighet och lika behandling.

2.   Inom ramen för sina bilaterala relationer ska medlemsstaterna se till att ansökningarna i de fall som anges i punkt 1 också hålls tillgängliga för allmänheten i den medlemsstat som kan komma att beröras, så att denna kan ta ställning i detta hänseende innan den behöriga myndigheten fattar sitt beslut.

3.   Resultatet av eventuella samråd i enlighet med punkterna 1 och 2 ska beaktas när den behöriga myndigheten fattar ett beslut om ansökan.

4.   Den behöriga myndigheten ska informera medlemsstater med vilka samråd har hållits i enlighet med punkt 1 om det beslut som fattats beträffande ansökan och ska till dessa överlämna den information som avses i artikel 26.2. Dessa medlemsstater ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna information görs tillgänglig på lämpligt sätt för den berörda allmänheten på det egna territoriet.

▐

Artikel 29

Ny teknik

Medlemsstaterna ska införa incitament för verksamhetsutövare att utveckla och tillämpa ny teknik.

För tillämpningen av första stycket ska kommissionen anta ▐ följande
  kriterier
  :

| a) | Typ av industriell verksamhet där utveckling och tillämpning av ny teknik är prioriterad. |
| --- | --- |

a)

Typ av industriell verksamhet där utveckling och tillämpning av ny teknik är prioriterad.

| b) | Vägledande mål för medlemsstaterna avseende utveckling och tillämpning av ny teknik. |
| --- | --- |

b)

Vägledande mål för medlemsstaterna avseende utveckling och tillämpning av ny teknik.

| c) | Verktyg för att bedöma framgången med utveckling och tillämpning av ny teknik. |
| --- | --- |

c)

Verktyg för att bedöma framgången med utveckling och tillämpning av ny teknik.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

KAPITEL III

Särskilda bestämmelser för förbränningsanläggningar

Artikel 30

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller förbränningsanläggningar avsedda för energiproduktion med en installerad tillförd effekt på 50 MW och däröver, oavsett vilket bränsle som används.

Detta kapitel gäller inte följande förbränningsanläggningar:

| a) | Anläggningar där förbränningsprodukterna används för direkt uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material. |
| --- | --- |

a)

Anläggningar där förbränningsprodukterna används för direkt uppvärmning, torkning eller annan behandling av föremål eller material.

| b) | Efterförbränningsanläggningar, dvs. varje teknisk inrättning som är avsedd att rena rökgaser genom förbränning och som inte används som en separat förbränningsanläggning. |
| --- | --- |

b)

Efterförbränningsanläggningar, dvs. varje teknisk inrättning som är avsedd att rena rökgaser genom förbränning och som inte används som en separat förbränningsanläggning.

| c) | Anordningar för regenerering av katalysatorer för katalytisk krackning. |
| --- | --- |

c)

Anordningar för regenerering av katalysatorer för katalytisk krackning.

| d) | Anordningar för omvandling av vätesulfid till svavel. |
| --- | --- |

d)

Anordningar för omvandling av vätesulfid till svavel.

| e) | Reaktorer som används inom den kemiska industrin. |
| --- | --- |

e)

Reaktorer som används inom den kemiska industrin.

| f) | Koksugnsblock. |
| --- | --- |

f)

Koksugnsblock.

| g) | Cowperapparater. |
| --- | --- |

g)

Cowperapparater.

| h) | Sådana tekniska anordningar som används för att driva fordon, fartyg eller flygplan. |
| --- | --- |

h)

Sådana tekniska anordningar som används för att driva fordon, fartyg eller flygplan.

| i) | Gasturbiner som används på offshore-plattformar. |
| --- | --- |

i)

Gasturbiner som används på offshore-plattformar.

| j) | Anläggningar som använder någon typ av fast eller flytande avfall som bränsle utöver avfall som avses i artikel 37.2 a. |
| --- | --- |

j)

Anläggningar som använder någon typ av fast eller flytande avfall som bränsle utöver avfall som avses i artikel 37.2 a.

Artiklarna 31, 32 och 35 ska inte tillämpas på förbränningsanläggningar om de omfattas av ett specifikt BAT-referensdokument och om de utesluts från tillämpningsområdet för BAT-referensdokumentet om stora förbränningsanläggningar.

Artikel 31

Regler om sammanlagda utsläpp

1.   Om rökgaser från två eller flera separata förbränningsanläggningar släpps ut genom en gemensam skorsten ska den kombination som dessa anläggningar utgör betraktas som en enda förbränningsanläggning och deras kapaciteter räknas samman.

2.   Om två eller flera separata förbränningsanläggningar, som har meddelats tillstånd eller har lämnat in en fullständig ansökan efter den dag som avses i artikel 72.2, installeras på ett sådant sätt att rökgaserna från anläggningarna, med beaktande av de tekniska och ekonomiska förutsättningarna, skulle kunna ledas ut genom en gemensam skorsten, ska en sådan kombination av anläggningar betraktas som en enda förbränningsanläggning och deras kapaciteter räknas samman.

Artikel 32

Utsläppsgränsvärden

1.   Rökgaser från förbränningsanläggningar ska ledas ut på ett kontrollerat sätt genom en skorsten som innehåller en eller flera pipor och vars höjd beräknas på ett sådant sätt att människors hälsa och miljön skyddas.

2.   Alla tillstånd för anläggningar som innehåller förbränningsanläggningar som har meddelats tillstånd eller har lämnat in en fullständig ansökan före den dag som avses i artikel 72.2, förutsatt att anläggningen tas i drift senast ett år efter den dagen, ska innehålla villkor som säkerställer att utsläppen till luft från dessa anläggningar inte är högre än de utsläppsgränsvärden för svaveldioxid, kväveoxider och stoft som anges i del 1 i bilaga V.

3.   Alla tillstånd för anläggningar som innefattar förbränningsanläggningar som inte omfattas av punkt 2 ska ange villkor som säkerställer att utsläppen till luft från dessa anläggningar inte är högre än de utsläppsgränsvärden som anges i del 2 i bilaga V.

4.   Den behöriga myndigheten får under högst sex månader medge undantag från skyldigheten att uppfylla gränsvärdena för utsläpp av svaveldioxid i punkterna 2 och 3 för en förbränningsanläggning som i detta syfte normalt använder bränsle med låg svavelhalt, om verksamhetsutövaren inte klarar att uppfylla dessa gränsvärden på grund av ett avbrott i försörjningen av lågsvavligt bränsle, om avbrottet har orsakats av en allvarlig brist på bränslet i fråga.

Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen om alla undantag som medges enligt första stycket

5.   Den behöriga myndigheten får medge undantag från skyldigheten att uppfylla de utsläppsgränsvärden som anges i punkterna 2 och 3 om en förbränningsanläggning som endast använder gasformigt bränsle, på grund av ett plötsligt avbrott i gasförsörjningen, undantagsvis måste använda andra typer av bränsle och därför borde vara utrustad med anordningar för rökgasrening. Ett sådant undantag får inte medges för en längre tid än tio dagar om det inte föreligger ett tvingande behov av att upprätthålla energiförsörjningen.

Verksamhetsutövaren ska omedelbart underrätta den behöriga myndigheten om varje sådant fall som avses i första stycket.

Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen om eventuella undantag som medges enligt första stycket.

6.   Om en förbränningsanläggning utökas
  med minst 20 MW
  , ska de utsläppsgränsvärden som fastställs i del 2 i bilaga V gälla för den del av anläggningen som påverkas av förändringen och fastställas med beaktande av installerad tillförd effekt för hela förbränningsanläggningen.

Artikel 33

Driftstörning eller haveri i reningsutrustningen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det av tillstånden framgår vilka förfaranden som ska följas om reningsutrustningen fungerar dåligt eller havererar.

2.   Om utrustningen havererar ska den behöriga myndigheten ålägga verksamhetsutövaren att begränsa eller upphöra med driften, om den normala driften inte kan återupptas inom 24 timmar, eller att driva anläggningen med bränslen som förorenar mindre.

Verksamhetsutövaren ska underrätta den behöriga myndigheten inom 48 timmar efter driftstörning eller haveri i reningsutrustningen.

Anläggningen får inte drivas längre än sammanlagt 120 timmar per tolvmånadersperiod utan reningsutrustning.

Den behöriga myndigheten får medge undantag från tidsgränserna i första och tredje styckena om någon av följande situationer föreligger:

| a) | Det finns ett tvingande behov av att upprätthålla energiförsörjningen. |
| --- | --- |

a)

Det finns ett tvingande behov av att upprätthålla energiförsörjningen.

| b) | Förbränningsanläggningen med den havererade utrustningen skulle under en begränsad tid ersättas av en annan anläggning som skulle orsaka en total ökning av utsläppen. |
| --- | --- |

b)

Förbränningsanläggningen med den havererade utrustningen skulle under en begränsad tid ersättas av en annan anläggning som skulle orsaka en total ökning av utsläppen.

Artikel 34

Kontroll av utsläpp till luft

1.   Medlemsstaterna ska se till att kontroll av luftförorenande ämnen sker i enlighet med del 3 i bilaga V.
  Medlemsstaterna får begära att verksamhetsutövaren står för kostnaderna för denna kontroll.

2.   Installation och funktion hos automatisk kontrollutrustning ska omfattas av kontroll och årliga prov i enlighet med del 3 i bilaga V.

3.   Den behöriga myndigheten ska bestämma placeringen av provtagnings- och mätpunkter för kontroll av utsläpp.

4.   Alla kontrollresultat ska registreras, bearbetas och presenteras på ett sätt som gör det möjligt för den behöriga myndigheten att kontrollera efterlevnaden av de driftvillkor och utsläppsgränsvärden som anges i tillståndet.

Artikel 35

Efterlevnad av utsläppsgränsvärden

Utsläppsgränsvärdena för luft ska anses ha följts om villkoren i del 4 i bilaga V är uppfyllda.

Artikel 36

Flerbränsleanläggningar

1.   För flerbränsleanläggningar som samtidigt utnyttjar två eller flera bränsletyper ska den behöriga myndigheten fastställa utsläppsgränsvärden enligt följande steg:

| a) | Ta det utsläppsgränsvärde för varje bränsletyp och förorening som svarar mot hela förbränningsanläggningens installerade tillförda effekt enligt delarna 1 och 2 i bilaga V. |
| --- | --- |

a)

Ta det utsläppsgränsvärde för varje bränsletyp och förorening som svarar mot hela förbränningsanläggningens installerade tillförda effekt enligt delarna 1 och 2 i bilaga V.

| b) | Bestäm viktade utsläppsgränsvärden för varje typ av bränsle, vilka erhålls genom att multiplicera de enskilda gränsvärden som avses i a med den tillförda effekten för varje bränsletyp och dividera produkten med summan av de tillförda effekterna för samtliga bränslen. |
| --- | --- |

b)

Bestäm viktade utsläppsgränsvärden för varje typ av bränsle, vilka erhålls genom att multiplicera de enskilda gränsvärden som avses i a med den tillförda effekten för varje bränsletyp och dividera produkten med summan av de tillförda effekterna för samtliga bränslen.

| c) | Addera de viktade utsläppsgränsvärdena för varje typ av bränsle. |
| --- | --- |

c)

Addera de viktade utsläppsgränsvärdena för varje typ av bränsle.

2.   För flerbränsleanläggningar som för egen förbrukning använder destillations- och omvandlingsrester från råoljeraffinering, separat eller tillsammans med andra bränsletyper, får kommissionen ändra punkt 1 för att fastställa ett genomsnittligt utsläppsgränsvärde för svaveldioxid omfattande alla sådana anläggningar med en installerade tillförd effekt på 50 MW eller mer.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

KAPITEL IV

Särskilda bestämmelser för avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar

Artikel 37

Tillämpningsområde

1.   Detta kapitel gäller avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar som förbränner eller samförbränner fast eller flytande avfall.

I detta kapitel ska avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar omfatta samtliga förbränningslinjer eller samförbränningslinjer, utrymmen för mottagning och förvaring av avfall samt utrustning för förbehandling vid anläggningen, anläggningens system för tillförsel av avfall, bränsle och luft, värmepanna, utrustning för behandling av rökgaser, utrustning för behandling eller förvaring av restprodukter och avloppsvatten vid anläggningen, skorsten, apparatur och system för reglering av förbränning eller samförbränning samt för registrering och kontroll av förbrännings- eller samförbränningsförhållandena.

Om samförbränning sker på ett sådant sätt att det huvudsakliga ändamålet med anläggningen inte är energialstring eller tillverkning av materiella produkter utan snarare värmebehandling av avfall, ska anläggningen betraktas som en avfallsförbränningsanläggning.

2.   Detta kapitel gäller inte för följande anläggningar:

| a) | Anläggningar som endast behandlar följande slags avfall:






  i) | Avfall som förtecknas i artikel 3.22 b. |
| --- | --- | --- |

a)

Anläggningar som endast behandlar följande slags avfall:

i)

Avfall som förtecknas i artikel 3.22 b.

| ii) | Radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

ii)

Radioaktivt avfall.

| iii) | Djurkroppar, varom regleras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (37). |
| --- | --- |

iii)

Djurkroppar, varom regleras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (37).

| iv) | Avfall som uppkommer vid prospektering och utvinning av olje- och gasfyndigheter från offshoreplattformar och som förbränns på dessa. |
| --- | --- |

iv)

Avfall som uppkommer vid prospektering och utvinning av olje- och gasfyndigheter från offshoreplattformar och som förbränns på dessa.

| b) | Experimentanläggningar som används för forskning, utveckling och provning i syfte att förbättra förbränningsprocessen och som behandlar mindre än 50 ton avfall per år. |
| --- | --- |

b)

Experimentanläggningar som används för forskning, utveckling och provning i syfte att förbättra förbränningsprocessen och som behandlar mindre än 50 ton avfall per år.

Artikel 38

Ansökan om tillstånd

En ansökan om tillstånd för en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning ska innehålla en beskrivning av de åtgärder som syftar till att garantera att följande krav uppfylls:

| a) | Anläggningen är konstruerad och utrustad samt kommer att underhållas och drivas på ett sådant sätt att kraven i detta kapitel uppfylls, med beaktande av de avfallskategorier som ska förbrännas eller samförbrännas. |
| --- | --- |

a)

Anläggningen är konstruerad och utrustad samt kommer att underhållas och drivas på ett sådant sätt att kraven i detta kapitel uppfylls, med beaktande av de avfallskategorier som ska förbrännas eller samförbrännas.

| b) | Den värme som alstras under förbrännings- och samförbränningsprocessen återvinns i görligaste mån, exempelvis genom produktion av värme, ånga eller el. |
| --- | --- |

b)

Den värme som alstras under förbrännings- och samförbränningsprocessen återvinns i görligaste mån, exempelvis genom produktion av värme, ånga eller el.

| c) | Restprodukterna nedbringas till ett minimum med avseende på mängd och skadlighet och återanvänds där detta är lämpligt. |
| --- | --- |

c)

Restprodukterna nedbringas till ett minimum med avseende på mängd och skadlighet och återanvänds där detta är lämpligt.

| d) | Bortskaffandet av restprodukter som inte kan förhindras, minskas eller återvinnas sker i enlighet med nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

d)

Bortskaffandet av restprodukter som inte kan förhindras, minskas eller återvinnas sker i enlighet med nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning.

Artikel 39

Tillståndsvillkor

1.   Tillståndet ska innehålla följande:

| a) | En uttrycklig förteckning över de avfallskategorier som får behandlas, på grundval av avfallskategorierna i den europeiska avfallsförteckningen som upprättats genom kommissionens beslut 2000/532/EG, och med information om mängden av varje kategori avfall, när detta är lämpligt. |
| --- | --- |

a)

En uttrycklig förteckning över de avfallskategorier som får behandlas, på grundval av avfallskategorierna i den europeiska avfallsförteckningen som upprättats genom kommissionens beslut 2000/532/EG, och med information om mängden av varje kategori avfall, när detta är lämpligt.

| b) | Anläggningens totala förbränningskapacitet eller samförbränningskapacitet för avfall. |
| --- | --- |

b)

Anläggningens totala förbränningskapacitet eller samförbränningskapacitet för avfall.

| c) | Gränsvärden för utsläpp till luft och vatten. |
| --- | --- |

c)

Gränsvärden för utsläpp till luft och vatten.

| d) | Krav för pH, temperatur och flöde av utsläpp av avloppsvatten. |
| --- | --- |

d)

Krav för pH, temperatur och flöde av utsläpp av avloppsvatten.

| e) | De provtagnings- och mätmetoder och frekvenser som ska användas för att uppfylla kraven på kontroll av utsläpp. |
| --- | --- |

e)

De provtagnings- och mätmetoder och frekvenser som ska användas för att uppfylla kraven på kontroll av utsläpp.

| f) | Den längsta tid i samband med tekniskt oundvikliga driftstopp, driftstörningar eller fel i reningsutrustning eller mätapparatur, under vilken utsläppen till luft och utsläppen av avloppsvatten får överskrida de fastställda utsläppsgränsvärdena. |
| --- | --- |

f)

Den längsta tid i samband med tekniskt oundvikliga driftstopp, driftstörningar eller fel i reningsutrustning eller mätapparatur, under vilken utsläppen till luft och utsläppen av avloppsvatten får överskrida de fastställda utsläppsgränsvärdena.

2.   Det tillstånd som den behöriga myndigheten beviljar en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning som använder farligt avfall ska utöver kraven i punkt 1 innehålla följande:

| a) | En förteckning över de mängder av olika kategorier av farligt avfall som får behandlas. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de mängder av olika kategorier av farligt avfall som får behandlas.

| b) | Det minsta och det högsta massflödet av sådant farligt avfall, avfallets lägsta och högsta värmevärde samt maximalt innehåll av PCB, PCP, klor, fluor, svavel, tungmetaller och andra förorenande ämnen. |
| --- | --- |

b)

Det minsta och det högsta massflödet av sådant farligt avfall, avfallets lägsta och högsta värmevärde samt maximalt innehåll av PCB, PCP, klor, fluor, svavel, tungmetaller och andra förorenande ämnen.

3.   Medlemsstaterna får upprätta förteckningar över avfallskategorier som ska anges i tillståndet vilka kan samförbrännas i vissa kategorier av samförbränningsanläggningar.

4.   Den behöriga myndigheten ska regelbundet ompröva och vid behov uppdatera villkoren i tillståndet.

Artikel 40

Begränsning av utsläpp

1.   Rökgaser från avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar ska släppas ut på ett kontrollerat sätt genom en skorsten vars höjd ska vara beräknad så att människors hälsa och miljön skyddas.

2.   Utsläppen till luft från avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar får inte överskrida de utsläppsgränsvärden som anges i delarna 3 och 4 i bilaga VI eller som fastställs enligt del 4 i samma bilaga.

Om mer än 40 % av den alstrade värmen i en samförbränningsanläggning kommer från farligt avfall eller anläggningen samförbränner obehandlat blandat kommunalt avfall, ska de utsläppsgränsvärden som fastställs i del 3 i bilaga VI tillämpas.

3.   Utsläpp till vattenmiljön av avloppsvatten från rening av rökgaser ska begränsas i görligaste mån, och koncentrationerna av förorenande ämnen får inte överskrida de utsläppsgränsvärden som fastställs i del 5 i bilaga VI.

4.   Utsläppsgränsvärdena ska gälla vid den punkt där avloppsvatten från rening av rökgaser släpps ut från avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen.

När avloppsvatten från rening av rökgaser behandlas utanför avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen vid en behandlingsanläggning som är avsedd endast för rening av denna sorts avloppsvatten ska utsläppsgränsvärdena i del 5 i bilaga VI tillämpas vid den punkt där avloppsvattnet lämnar behandlingsanläggningen. Om avloppsvattnet från rökgasreningen behandlas tillsammans med avloppsvatten från andra källor, inom eller utanför anläggningen, ska verksamhetsutövaren göra erforderliga massbalansberäkningar med utgångspunkt i resultaten av de mätningar som avses i del 6 punkt 2 i bilaga VI för att bestämma de utsläppsnivåer i det slutrenade avloppsvattnet som kan hänföras till den del av avloppsvattnet som kommer från rökgasreningen.

Under inga omständigheter får avloppsvatten spädas ut för att uppfylla utsläppsgränsvärdena i del 5 i bilaga VI.

5.   Avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningars områden med tillhörande avfallsupplag ska utformas och drivas på ett sådant sätt att otillåtet och oavsiktligt utsläpp av förorenande ämnen till mark, ytvatten och grundvatten förhindras.

Det ska finnas kapacitet att lagra förorenat dagvatten från avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningens område samt vatten som förorenats i samband med spill eller brandbekämpning. Denna lagringskapacitet ska vara tillräcklig för att säkerställa att sådant vatten vid behov kan analyseras och renas innan det släpps ut.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 44.4 c får avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen eller enskilda ugnar som ingår i en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning under inga förhållanden fortsätta att oavbrutet bränna avfall med överskridna utsläppsgränsvärden i längre tid än fyra timmar.

Den sammanlagda drifttiden under sådana förhållanden får inte överskrida 60 timmar per år.

Den tidsgräns som anges i andra stycket gäller de ugnar som är anslutna till en och samma utrustning för rökgasrening.

Artikel 41

Haveri

Verksamhetsutövaren ska i händelse av haveri inskränka eller stoppa driften så snart som detta är praktiskt möjligt till dess att normal drift kan återupptas.

Artikel 42

Kontroll av utsläpp

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att kontrollen av utsläpp sker i enlighet med delarna 6 och 7 i bilaga VI.

2.   De automatiserade mätsystemen ska kontrolleras och årligen provas med avseende på installation och funktion i enlighet med del 6 punkt 1 i bilaga VI.

3.   Den behöriga myndigheten ska bestämma placeringen av provtagnings- och mätställen för kontroll av utsläpp.

4.   Alla kontrollresultat ska registreras, bearbetas och återges så att den behöriga myndigheten, kan kontrollera att driftvillkor, och utsläppsgränsvärden följs.

5.   Kommissionen ska så snart som lämpliga mätmetoder finns tillgängliga inom gemenskapen, fastställa den dag från och med vilken kontinuerliga mätningar av utsläpp till luften av tungmetaller, dioxiner och furaner ska göras.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

Artikel 43

Efterlevnad av utsläppsgränsvärden

Utsläppsgränsvärdena för luft och vatten ska anses ha följts om villkoren i del 8 i bilaga VI är uppfyllda.

Artikel 44

Villkor för driften

1.   Avfallsförbränningsanläggningar ska drivas på ett sådant sätt att en så hög förbränningsgrad uppnås att den totala mängden organiskt kol i slagg och bottenaska är mindre än 3 % eller glödningsförlusten är mindre än 5 % räknat på torr vikt. Vid behov ska metoder för förbehandling av avfallet användas.

2.   Avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar ska konstrueras, utrustas, byggas och drivas på ett sådant sätt att temperaturen hos de gaser som uppstår vid förbränning eller samförbränning av avfall efter den sista inblåsningen av förbränningsluft, även under de mest ogynnsamma förhållanden, höjs på ett kontrollerat och homogent sätt till minst 850 °C i minst två sekunder.

Vid förbränning eller samförbränning av farligt avfall som innehåller mer än 1 % organiska halogenföreningar, uttryckt som klor, ska den temperatur som krävs för att följa första stycket vara minst 1 100 °C.

Avfallsförbränningsanläggningars temperatur enligt första och andra styckena ska mätas nära förbränningskammarens innervägg. Den behöriga myndigheten får tillåta att mätning sker på en annan representativ punkt i förbränningskammaren.

3.   Varje förbränningskammare i en avfallsförbränningsanläggning ska vara utrustad med minst en stödbrännare. Dessa brännare ska automatiskt sätta i gång när temperaturen hos rökgaserna sjunker under de temperaturer som anges i punkt 2 efter den sista inblåsningen av förbränningsluft. De ska också användas under anläggningens start- och stopperioder för att säkerställa att dessa temperaturer upprätthålls under hela dessa perioder och så länge som oförbränt avfall finns i förbränningskammaren.

Stödbrännarna får inte matas med bränsle som kan orsaka större utsläpp än de som uppstår vid förbränning av gasolja, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets direktiv 93/12/EEG av den 23 mars 1993 om svavelhalten i vissa flytande bränslen (38), flytande gas eller naturgas.

4.   Avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar ska drivas med fungerande automatiska system som förhindrar tillförsel av avfall i följande situationer:

| a) | Vid start, till dess att den temperatur som anges i punkt 2 eller den temperatur som anges i enlighet med artikel 45.1 har uppnåtts. |
| --- | --- |

a)

Vid start, till dess att den temperatur som anges i punkt 2 eller den temperatur som anges i enlighet med artikel 45.1 har uppnåtts.

| b) | När den temperatur som anges i punkt 2 eller den temperatur som anges i enlighet med artikel 45.1 inte upprätthålls. |
| --- | --- |

b)

När den temperatur som anges i punkt 2 eller den temperatur som anges i enlighet med artikel 45.1 inte upprätthålls.

| c) | När de kontinuerliga mätningarna visar att ett utsläppsgränsvärde har överskridits till följd av störningar eller fel i rökgasreningsutrustningen. |
| --- | --- |

c)

När de kontinuerliga mätningarna visar att ett utsläppsgränsvärde har överskridits till följd av störningar eller fel i rökgasreningsutrustningen.

5.   All värme som alstras i avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar ska återvinnas i görligaste mån.

6.   Smittsamt kliniskt avfall ska placeras direkt i ugnen utan att först blandas med andra kategorier avfall och utan direkt hantering.

7.   Medlemsstaterna ska se till att avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen drivs och kontrolleras av en fysisk person som har kompetens att sköta anläggningen.

Artikel 45

Medgivande att ändra driftvillkor

1.   Den behöriga myndigheten får medge andra villkor än de som följer av artikel 44.1, 45.2 och 45.3 eller, när det gäller temperaturen, artikel 45.4, och som anges i tillståndet för vissa avfallskategorier eller vissa termiska processer, förutsatt att övriga krav i detta kapitel uppfylls.

2.   För avfallsförbränningsanläggningar får de ändrade villkoren för driften inte medföra att det uppstår mer restprodukter eller restprodukter med högre halter av organiska förorenande ämnen än de restprodukter som kan förväntas under de villkor som anges i artikel 44.1, 44.2 och 44.3.

3.   Samförbränningsanläggningar som har fått medgivande att ändra driftvillkoren enligt punkt 1 ska uppfylla åtminstone de utsläppsgränsvärden som anges i del 3 i bilaga VI för totalt organiskt kol och CO.

Pannor inom pappers- och massaindustrin som samförbränner barkavfall inom produktionsområdet, och var i drift och hade tillstånd före den 28 december 2002 och som får medgivande att ändra driftvillkoren enligt punkt 1, ska uppfylla åtminstone de utsläppsgränsvärden för totalt organiskt kol som anges i del 3 i bilaga VI.

4.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen om alla driftvillkor som medges enligt punkterna 1, 2 och 3 samt resultaten av de kontroller som görs, som en del av de uppgifter som ska lämnas enligt rapporteringskraven i artikel 66.

Artikel 46

Avlämning och mottagning av avfall

1.   Verksamhetsutövaren vid en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning ska vidta alla erforderliga försiktighetsmått i fråga om avlämning och mottagning av avfall för att förhindra eller i görligaste mån begränsa förorening av luft, mark, ytvatten och grundvatten samt andra negativa effekter på miljön, dålig lukt och buller och direkta risker för människors hälsa.

2.   Verksamhetsutövaren ska bestämma mängden avfall för varje avfallskategori, enligt den europeiska avfallsförteckningen upprättad genom kommissionens beslut 2000/532/EG, innan avfallet tas emot på avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen.

3.   Verksamhetsutövaren ska, innan farligt avfall tas emot på avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen, samla in tillgänglig information om avfallet i syfte att kontrollera om de tillståndskrav som anges i artikel 39.2 är uppfyllda.

Informationen ska omfatta följande:

| a) | All administrativ information om genereringsprocessen som ingår i de dokument som anges i punkt 4 a. |
| --- | --- |

a)

All administrativ information om genereringsprocessen som ingår i de dokument som anges i punkt 4 a.

| b) | Den fysikaliska och, i möjligaste mån, kemiska sammansättningen av avfallet samt all annan information som krävs för att det ska vara möjligt att bedöma dess lämplighet för den avsedda förbränningsprocessen. |
| --- | --- |

b)

Den fysikaliska och, i möjligaste mån, kemiska sammansättningen av avfallet samt all annan information som krävs för att det ska vara möjligt att bedöma dess lämplighet för den avsedda förbränningsprocessen.

| c) | Avfallets farliga egenskaper, de ämnen med vilka det inte får blandas och de försiktighetsåtgärder som ska vidtas vid hanteringen av avfallet. |
| --- | --- |

c)

Avfallets farliga egenskaper, de ämnen med vilka det inte får blandas och de försiktighetsåtgärder som ska vidtas vid hanteringen av avfallet.

4.   Innan farligt avfall tas emot på avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen ska verksamhetsutövaren vidta åtminstone följande åtgärder:

| a) | Kontrollera de handlingar som krävs enligt direktiv 2008/98/EG och, i förekommande fall, de som krävs enligt rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (39) och enligt lagstiftningen om transport av farligt gods. |
| --- | --- |

a)

Kontrollera de handlingar som krävs enligt direktiv 2008/98/EG och, i förekommande fall, de som krävs enligt rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (39) och enligt lagstiftningen om transport av farligt gods.

| b) | Ta representativa prover, om det inte är olämpligt i görligaste mån före lossning, för att genom kontroller verifiera att avfallet överensstämmer med den information som avses i punkt 3 och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att fastställa det behandlade avfallets art. |
| --- | --- |

b)

Ta representativa prover, om det inte är olämpligt i görligaste mån före lossning, för att genom kontroller verifiera att avfallet överensstämmer med den information som avses i punkt 3 och för att göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att fastställa det behandlade avfallets art.

De prover som avses i b ska bevaras i minst en månad efter förbränning eller samförbränning av det aktuella avfallet.

5.   Den behöriga myndigheten får medge undantag från punkterna 2, 3 och 4 för avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar som ingår i en anläggning som omfattas av kapitel II och endast förbränner eller samförbränner avfall som uppstår inom den anläggningen.

Artikel 47

Restprodukter

1.   Restprodukter ska minimeras i fråga om mängd och skadlighet. Restprodukterna ska där det är lämpligt återvinnas direkt i anläggningen eller utanför denna.

2.   Transport och mellanlagring av torra restprodukter i form av stoft ska ske på ett sådant sätt att spridning av dessa restprodukter i miljön förhindras.

3.   Innan beslut fattas om på vilka sätt de olika restprodukterna ska bortskaffas eller återvinnas ska erforderliga analyser göras för att bestämma deras fysikaliska och kemiska egenskaper samt deras föroreningspotential. Analyserna ska gälla den totala lösliga fraktionen och den lösliga fraktionen av tungmetaller.

Artikel 48

Väsentlig ändring

En ändring av driften vid en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning för icke-farligt avfall, i en anläggning som omfattas av kapitel II, som medför förbränning eller samförbränning av farligt avfall, ska betraktas som en väsentlig ändring.

Artikel 49

Rapportering och information till allmänheten om avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar

1.   Ansökningar om nya tillstånd för avfallsförbrännings- och samförbränningsanläggningar ska under lämplig tid göras tillgängliga för allmänheten på ett eller flera ställen, så att allmänheten kan yttra sig om ansökningarna innan den behöriga myndigheten fattar sitt beslut. Detta beslut, som ska innehålla minst en kopia av tillståndet, samt varje senare uppdatering ska också göras tillgängliga för allmänheten.

2.   För avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet av minst två ton per timme ska den rapport som avses i artikel 66 innehålla information om driften av anläggningen och dess kontroll samt en redogörelse för förbrännings- eller samförbränningsprocessens förlopp och nivåer för utsläpp till luft och vatten jämfört med utsläppsgränsvärdena. Denna information ska göras tillgänglig för allmänheten.

3.   En förteckning över avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet av mindre än två ton per timme ska upprättas av den behöriga myndigheten och göras tillgänglig för allmänheten.

KAPITEL V

Särskilda bestämmelser för anläggningar och verksamheter som använder organiska lösningsmedel

Artikel 50

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller verksamheter som anges i del 1 i bilaga VII och, i tillämpliga fall, som når de tröskelvärden för förbrukning som anges i del 2 i samma bilaga.

Artikel 51

Definitioner

I detta kapitel gäller följande definitioner:

1.   ”befintlig anläggning”: en anläggning i drift som har meddelats tillstånd före den 1 april 2001 eller har lämnat in en fullständig tillståndsansökan före den 1 april 2001, under förutsättning att anläggningen togs i drift senast den 1 april 2002.

2.   ”avgaser”: det slutliga utsläppet av gaser som innehåller flyktiga organiska föreningar eller andra föroreningar från en skorsten eller en reningsutrustning till luften.

3.   ”flyktiga utsläpp”: alla utsläpp, annat än i avgaser, av flyktiga organiska föreningar till luft, mark och vatten samt lösningsmedel som finns i någon produkt, om inte annat anges i del 2 i bilaga VII.

4.   ”totala utsläpp”: summan av flyktiga utsläpp och utsläpp i avgaser.

5.   ”blandning”: en blandning enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (40).

6.   ”lim”: alla blandningar, inklusive alla organiska lösningsmedel eller blandningar som innehåller organiska lösningsmedel för att kunna anbringas, som används för att sammanfoga enskilda delar av en produkt.

7.   ”tryckfärg”: en blandning, inklusive alla organiska lösningsmedel eller blandningar som innehåller organiska lösningsmedel för att kunna anbringas, som används i en tryckprocess för att trycka text eller bilder på en yta.

8.   ”lack”: en genomsynlig beläggning.

9.   ”förbrukning”: den totala mängd organiska lösningsmedel som tillförs en anläggning per kalenderår eller annan 12-månadersperiod, med avdrag för alla flyktiga organiska föreningar som återvinns för återanvändning.

10.   ”tillförsel”: den mängd organiska lösningsmedel och mängden av dessa i de blandningar som används när en verksamhet utförs, inklusive återvunna lösningsämnen inuti och utanför anläggningen och som mäts varje gång de används för att bedriva verksamheten.

11.   ”återanvändning”: användning av organiska lösningsmedel som återvunnits från en anläggning i tekniskt eller kommersiellt syfte inbegripet användning som bränsle men undantaget slutlig hantering av sådana återvunna organiska lösningsmedel som avfall.

12.   ”inneslutning”: en anläggning som drivs på ett sådant sätt att flyktiga organiska föreningar som släpps ut från verksamheten samlas upp och leds ut på ett kontrollerat sätt antingen genom en skorsten eller via reningsutrustning och följaktligen inte förflyktigas helt.

13.   ”idriftsättning och urdrifttagning”: förlopp, med undantag av regelbundna svängningsfaser, då en verksamhet, utrustningsdel eller tank tas i eller ur drift eller overksamt tillstånd.

Artikel 52

Substitution av farliga ämnen

Ämnen eller blandningar som har tilldelats eller behöver vara försedda med riskfraserna R45, R46, R49, R60, R61 på grund av sin halt av flyktiga organiska föreningar som klassificeras som carcinogener, mutagener eller toxiska för reproduktion enligt rådets direktiv 67/548/EEG, ska i möjligaste mån och snarast möjligt ersättas med mindre skadliga ämnen eller blandningar.

Artikel 53

Begränsning av utsläpp

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa något av följande:

| a) | Utsläppen av flyktiga organiska föreningar från anläggningar överskrider inte gränsvärdena för utsläpp av avgaser och gränsvärdena för flyktiga utsläpp eller gränsvärdena för totala utsläpp, och övriga krav som anges i delarna 2 och 3 i bilaga VII är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

Utsläppen av flyktiga organiska föreningar från anläggningar överskrider inte gränsvärdena för utsläpp av avgaser och gränsvärdena för flyktiga utsläpp eller gränsvärdena för totala utsläpp, och övriga krav som anges i delarna 2 och 3 i bilaga VII är uppfyllda.

| b) | Anläggningarna uppfyller kraven i den minskningsplan som finns i del 5 i bilaga VII, förutsatt att det uppnås en utsläppsminskning motsvarande den som uppnås genom tillämpning av de utsläppsgränsvärden som avses i a. |
| --- | --- |

b)

Anläggningarna uppfyller kraven i den minskningsplan som finns i del 5 i bilaga VII, förutsatt att det uppnås en utsläppsminskning motsvarande den som uppnås genom tillämpning av de utsläppsgränsvärden som avses i a.

Medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen i enlighet med artikel 66.1 om framstegen mot att uppnå den motsvarande utsläppsminskning som avses i b.

2.   Om verksamhetsutövaren visar för den behöriga myndigheten att utsläppsgränsvärdet för flyktiga utsläpp inte är tekniskt och ekonomiskt genomförbart för en enskild anläggning, får den behöriga myndigheten, genom undantag från punkt 1 a, tillåta att utsläppen överskrider det utsläppsgränsvärdet, förutsatt att betydande risker för människors hälsa eller miljön inte kan förväntas och att verksamhetsutövaren visar för den behöriga myndigheten att bästa tillgängliga teknik används.

3.   För beläggningsverksamheter som omfattas av post 8 i tabellen i del 2 i bilaga VII och som inte kan utövas med inneslutning, får den behöriga myndigheten, genom undantag från punkt 1, tillåta att anläggningens utsläpp inte uppfyller de krav som anges i den punkten, om verksamhetsutövaren visar för den behöriga myndigheten att det inte är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att uppfylla kraven och att bästa tillgängliga teknik används.

4.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de undantag som avses i punkterna 2 och 3 i enlighet med artikel 66.2.

5.   De utsläpp av flyktiga organiska föreningar som tilldelas eller behöver vara försedda med riskfraserna R40, R45, R46, R49, R60, R61 eller R68 ska kontrolleras med inneslutning så långt detta är tekniskt och ekonomiskt genomförbart för att skydda folkhälsan och miljön, och de får inte överskrida de utsläppsgränsvärden som anges i del 4 i bilaga VII.

6.   I anläggningar där det bedrivs två eller flera verksamheter som var för sig överskrider gränsvärdena i del 2 i bilaga VII ska följande gälla:

| a) | I fråga om de ämnen som specificeras i punkt 5 ska kraven i den punkten uppfyllas för varje enskild verksamhet. |
| --- | --- |

a)

I fråga om de ämnen som specificeras i punkt 5 ska kraven i den punkten uppfyllas för varje enskild verksamhet.

| b) | I fråga om alla andra ämnen






  i) | ska antingen kraven i punkt 12 uppfyllas för varje enskild verksamhet, eller |
| --- | --- | --- |

b)

I fråga om alla andra ämnen

i)

ska antingen kraven i punkt 12 uppfyllas för varje enskild verksamhet, eller

| ii) | de totala utsläppen av flyktiga organiska föreningar inte överskrida de utsläpp som skulle ha blivit resultatet om led i hade tillämpats. |
| --- | --- |

ii)

de totala utsläppen av flyktiga organiska föreningar inte överskrida de utsläpp som skulle ha blivit resultatet om led i hade tillämpats.

7.   Alla lämpliga försiktighetsåtgärder ska vidtas för att minimera utsläppen av flyktiga organiska föreningar vid idriftsättning och urdrifttagning.

Artikel 54

Kontroll av utsläpp

Medlemsstaterna ska, antingen genom specifikation i tillståndsvillkoren eller genom generella bindande regler, se till att mätningar av utsläpp sker i enlighet med del 6 i bilaga VII

Artikel 55

Efterlevnad av utsläppsgränsvärden

Utsläppsgränsvärdena för avgaser ska anses ha följts om villkoren i del 8 i bilaga VII är uppfyllda.

Artikel 56

Rapportering om efterlevnad

Den rapport om efterlevnad som avses i artikel 8.1 ska visa att något av följande efterlevs:

| a) | Gränsvärden för utsläpp av avgaser, gränsvärden för flyktiga utsläpp och gränsvärden för totala utsläpp. |
| --- | --- |

a)

Gränsvärden för utsläpp av avgaser, gränsvärden för flyktiga utsläpp och gränsvärden för totala utsläpp.

| b) | Kraven i minskningsplanen i del 5 i bilaga VII. |
| --- | --- |

b)

Kraven i minskningsplanen i del 5 i bilaga VII.

| c) | De undantag som medgivits i enlighet med artikel 53.2 och 53.3. |
| --- | --- |

c)

De undantag som medgivits i enlighet med artikel 53.2 och 53.3.

Rapporten om efterlevnad kan innehålla en plan för hantering av lösningsmedel upprättad i enlighet med del 7 i bilaga VII.

Artikel 57

Väsentlig ändring av befintliga anläggningar

1.   En ändring av den största massa av organiska lösningsmedel som tillförs i en befintlig anläggning, som ett medelvärde under en dag, om anläggningen drivs under andra förhållanden än idriftsättning och urdrifttagning eller underhåll av utrustningen, ska anses vara väsentlig om den leder till att utsläppen av flyktiga organiska föreningar ökar med mer än

| — | 25 % för en anläggning med verksamheter som omfattas av de nedre tröskelvärdena i punkterna 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 eller 17 i del 2 i bilaga VII eller, för de andra verksamheterna i del 2 i bilaga VII, som har en förbrukning av lösningsmedel på mindre än 10 ton per år, |
| --- | --- |

—

25 % för en anläggning med verksamheter som omfattas av de nedre tröskelvärdena i punkterna 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 eller 17 i del 2 i bilaga VII eller, för de andra verksamheterna i del 2 i bilaga VII, som har en förbrukning av lösningsmedel på mindre än 10 ton per år,

| — | 10 % för alla andra anläggningar. |
| --- | --- |

—

10 % för alla andra anläggningar.

2.   Om en befintlig anläggning genomgår en väsentlig ändring, eller för första gången omfattas av detta direktiv efter en väsentlig ändring, ska den del av anläggningen som genomgår den väsentliga ändringen behandlas antingen som en ny anläggning eller som en befintlig anläggning, förutsatt att hela anläggningens totala utsläpp inte överskrider de utsläpp som den skulle ha gett upphov till om den del som genomgått en väsentlig ändring hade behandlats som en ny anläggning.

3.   I händelse av en väsentlig ändring ska den behöriga myndigheten kontrollera att anläggningen uppfyller kraven i detta direktiv.

Artikel 58

Informationsutbyte om substitution av organiska lösningsmedel

Kommissionen ska organisera ett informationsutbyte med medlemsstaterna om användningen av organiska lösningsmedel och potentiella ersättningsämnen för dessa och teknik som ger minst potentiell påverkan på luft, vatten, mark, ekosystem och människors hälsa.

Informationsutbytet ska avse alla följande aspekter:

| a) | Lämplighet för användning. |
| --- | --- |

a)

Lämplighet för användning.

| b) | Potentiell påverkan på människors hälsa i allmänhet och yrkesmässig exponering i synnerhet. |
| --- | --- |

b)

Potentiell påverkan på människors hälsa i allmänhet och yrkesmässig exponering i synnerhet.

| c) | Potentiell påverkan på miljön. |
| --- | --- |

c)

Potentiell påverkan på miljön.

| d) | Ekonomiska konsekvenser, särskilt kostnader och fördelar i fråga om de alternativ som finns. |
| --- | --- |

d)

Ekonomiska konsekvenser, särskilt kostnader och fördelar i fråga om de alternativ som finns.

Artikel 59

Tillgång till information

1.   Den behöriga myndighetens beslut, åtföljt av åtminstone en kopia av tillståndet, och eventuella senare uppdateringar ska göras tillgängliga för allmänheten.

De generella bindande regler som gäller för anläggningar och en förteckning över anläggningar som omfattas av tillståndsgivning och registrering ska göras tillgängliga för allmänheten.

2.   Resultaten av den kontroll av utsläpp som krävs enligt artikel 54 och som finns hos den behöriga myndigheten ska göras tillgängliga för allmänheten.

3.   Om inte annat följer av de restriktioner som anges i artikel 4.1 och 4.2 i direktiv 2003/4/EG, ska punkterna 1 och 2 gälla.

KAPITEL VI

Särskilda bestämmelser för anläggningar som producerar titandioxid

Artikel 60

Tillämpningsområde

Detta kapitel gäller anläggningar som producerar titandioxid.

Artikel 61

Förbud mot bortskaffande av avfall

Medlemsstaterna ska förbjuda bortskaffande av följande avfall till sjöar och vattendrag, hav och oceaner:

| 1. | Fast avfall. |
| --- | --- |

1.

Fast avfall.

| 2. | Moderlut som uppkommer i filtreringsfasen efter hydrolys av titanylsulfatlösningen från anläggningar som använder sulfatprocessen, inklusive syraavfall associerat med sådan moderlut, som totalt innehåller mer än 0,5 % fri svavelsyra och olika tungmetaller, även syraavfall som har spätts ut så att det innehåller högst 0,5 % fri svavelsyra. |
| --- | --- |

2.

Moderlut som uppkommer i filtreringsfasen efter hydrolys av titanylsulfatlösningen från anläggningar som använder sulfatprocessen, inklusive syraavfall associerat med sådan moderlut, som totalt innehåller mer än 0,5 % fri svavelsyra och olika tungmetaller, även syraavfall som har spätts ut så att det innehåller högst 0,5 % fri svavelsyra.

| 3. | Avfall från anläggningar som använder kloridprocessen, innehållande mer än 0,5 % fri saltsyra och olika tungmetaller, även sådant avfall som har spätts ut så att det innehåller högst 0,5 % fri svavelsyra. |
| --- | --- |

3.

Avfall från anläggningar som använder kloridprocessen, innehållande mer än 0,5 % fri saltsyra och olika tungmetaller, även sådant avfall som har spätts ut så att det innehåller högst 0,5 % fri svavelsyra.

| 4. | Filtreringssalter, slam och flytande avfall som uppkommer vid behandling (koncentration och neutralisation) av det avfall som anges i punkterna 2 och 3 och som innehåller olika tungmetaller, men inte neutraliserat och filtrerat eller dekanterat avfall som endast innehåller spår av tungmetaller och som före utspädning har ett pH-värde över 5,5. |
| --- | --- |

4.

Filtreringssalter, slam och flytande avfall som uppkommer vid behandling (koncentration och neutralisation) av det avfall som anges i punkterna 2 och 3 och som innehåller olika tungmetaller, men inte neutraliserat och filtrerat eller dekanterat avfall som endast innehåller spår av tungmetaller och som före utspädning har ett pH-värde över 5,5.

Artikel 62

Begränsning av utsläpp till vatten

1.   Utsläpp från anläggningar till vatten får inte överskrida de utsläppsgränsvärden som anges i del 1 i bilaga VIII.

2.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att akuttoxicitetstest utförs i enlighet med del 2 punkt 1 i bilaga VIII och att testresultaten ligger inom de värden som anges i del 2 punkt 2 i bilaga VIII.

Artikel 63

Förebyggande och begränsning av utsläpp till luft

1.   Utsläpp av syradroppar från anläggningarna ska förebyggas.

2.   Utsläpp från anläggningarna till luft får inte överskrida de utsläppsgränsvärden som anges i del 3 i bilaga VIII.

Artikel 64

Kontroll av utsläpp och övervakning av miljö

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa kontrollen av utsläpp till vatten så att den behöriga myndigheten kan kontrollera att tillståndsvillkoren och artikel 62 följs.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa kontrollen av utsläpp till luft så att den behöriga myndigheten kan kontrollera att tillståndsvillkoren och artikel 63 följs.

Kontrollen ska åtminstone omfatta kontroll av utsläpp enligt del 5 i bilaga VII.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa övervakningen av miljö som påverkas av utsläpp av avfall från anläggningar som producerar titandioxid till vatten enligt del 4 i bilaga VIII.

4.   Kontroll och övervakning ska utföras i enlighet med CEN-standarder eller, om CEN-standader saknas, ISO-standarder, nationella eller internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

KAPITEL VII

Kommitté, övergångsbestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 65

Behöriga myndigheter

Medlemsstaterna ska utse de behöriga myndigheter och organ som ansvarar för att fullgöra skyldigheterna enligt detta direktiv.

Artikel 66

Medlemsstaternas rapportering

1.   Medlemsstaterna ska se till att information görs tillgänglig för kommissionen om genomförandet av detta direktiv, om representativa uppgifter om utsläpp och annan miljöpåverkan, om utsläppsgränsvärden, om användningen av bästa tillgängliga teknik i enlighet med artiklarna 15 och 16
  och om undantag som beviljats i enlighet med artikel 16.3
  .

Medlemsstaterna ska utveckla och regelbundet uppgradera sina informationssystem för att i ett elektroniskt format tillhandahålla kommissionen den information som avses i första stycket.
  Medlemsstaterna ska offentliggöra en sammanfattning av den tillhandahållna informationen.

2.   Kommissionen som fastställa typen och formatet för den information som ska göras tillgänglig av medlemsstaterna enligt punkt 1.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

3.   Kommissionen ska, inom tre år efter den dag som avses i artikel 71.1, och därefter vart tredje år, till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om genomförandet av detta direktiv på grundval av den information som avses i punkt 1, om så är lämpligt åtföljd av ett lagförslag.

Artikel 67

Ändringar av bilagorna

1.
     Kommissionen ska, på grundval av bästa tillgängliga teknik
  enligt berörda BAT-referensdokument och inom tolv månader efter offentliggörandet av ett BAT-referensdokument i enlighet med artikel 14 som baseras på slutsatserna om bästa tillgängliga teknik i BAT-referensdokumentet
  , anpassa
  bilagorna V, VI, VII, VIII genom att fastställa utsläppsgränsvärden som minimikrav. Utsläppsgränsvärdena får kompletteras av likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder och krav på övervakning och efterlevnad, förutsatt att en motsvarande hög skyddsnivå för miljön kan uppnås.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

2.
     
  Innan genomförandeåtgärderna som avses i punkt 1 antas, ska kommissionen samråda med den industri som berörs och icke-statliga miljöskyddsorganisationer och rapportera om resultatet av samrådet och hur detta samråd beaktats.

Artikel 68

Minimikrav

1.
     
  Kommissionen ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 67 och inom tolv månader efter offentliggörandet av ett BAT-referensdokument i enlighet med artikel 14 som baseras på slutsatserna om bästa tillgängliga teknik i BAT-referensdokumentet, fastställa utsläppsgränsvärden samt krav på övervakning och efterlevnad som minimikrav. Utsläppsgränsvärdena får kompletteras av likvärdiga parametrar eller tekniska åtgärder om en motsvarande hög skyddsnivå för miljön kan uppnås genom sådana likvärdiga parametrar.

Sådana minimikrav ska vara inriktade på verksamheters eller berörda anläggningars avsevärda miljöpåverkan och ska baseras på utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

2.
     
  Innan genomförandeåtgärderna som avses i punkt 1 antas, ska kommissionen samråda med de industriorganisationer och icke-statliga miljöskyddsorganisationer som berörs och rapportera om resultatet av samrådet och hur detta samråd beaktats.

3.
     
  Kommissionen ska i enlighet med punkt 1 och 2 senast den 31 december 2011 särskilt fastställa utsläppsgränsvärden samt krav på övervakning och efterlevnad för dioxiner och furaner från anläggningar som bedriver den verksamhet som anges i punkt 2.1 och 2.2 i bilaga I.

Medlemsstater eller deras behöriga myndigheter får fastställa strängare utsläppsgränsvärden för dioxin- och furanutsläpp.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 69.2.

Artikel 69

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 70

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa vilka sanktioner som ska tillämpas vid överträdelse av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv. De sanktioner som fastställs ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den ... och ska snarast möjligt anmäla varje efterföljande ändring av dem.

Artikel 71

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 2, 3.4, 3.15–3.18, 3.20, 4.2, 5, 6, 8.1, 9.2 b, 12.8, 13.1 e, 14, 15.1 d, 15.3–15.5, 16.2–16.5, 17, 18.2–18.4, 22.2–22.3, 22.4 b och d, 23, 24, 25, 26.1 d, 26.2 c–g, 29, 31, 32.3, 34.2–34.4, 35, 36.2, 42.5, 64.2, 64.4, 65–66 och 70, samt i bilagorna punkterna 1.1, 2.5 c, 3.5, 4.7, 5.2, 5.3, 6.1 c, 6.4 b, 6.6, 6.9 och 6.10 i bilaga I; punkt 1 b i bilaga IV; delarna 1–4 i bilaga V; del 1 b, del 4 punkterna 2.2, 3.1 och 3.2, del 6 punkterna 2.5 och 2.6 i bilaga VI; del 7 punkt 3 i bilaga VII; del 1 punkterna 1 och 2 c och del 3 punkterna 2–3 i bilaga VIII senast den ... (41). De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (41). När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 72

Upphävande

1.   Direktiven 78/176/EEG, 82/883/EEG, 92/112/EEG, 96/61/EG, 1999/13/EG och 2000/76/EG, ändrade genom de rättakter som anges i del A i bilaga IX, ska upphöra att gälla från och med den ... (42), dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av dessa direktiv som anges i del B i bilaga IX.

2.   Direktiv 2001/80/EG, ändrat genom de rättsakter som anges i del A i bilaga IX, ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2016, dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning och tillämpning av dessa direktiv som anges i del B i bilaga IX.

3.   Hänvisningar till de upphävda direktiven ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga X.

Artikel 73

Övergångsbestämmelser

1.   För anläggningar som avses i bilaga I, i punkterna 1.2, 1.3, 1.4, 2.1–2.4, punkt 2.5 a och b, punkterna 2.6, 3, 4.1–4.6, 5.1, 5.2, punkt 5.3 a och b, punkt 5.4, punkt 6.1 a och b, punkterna 6.2–6.5, punkt 6.6 b och c, punkterna 6.7 och 6.8 samt för anläggningar som avses i punkt 1.1 med en installerad tillförd effekt på minst 50 MW och anläggningar som avses i punkt 6.6 a med mer än 40 000 platser för fjäderfä och som är i drift och har tillstånd eller har lämnat in en fullständig tillståndsansökan före den dag som avses i artikel 71.1, under förutsättning att anläggningarna tas i drift senast ett år efter den dagen, ska medlemsstaterna tillämpa de bestämmelser i lagar och andra författningar som antas i enlighet med artikel 71.1 från och med den ... (43).

2.   För anläggningar som avses i bilaga I, i punkterna 2.5 c, 5.3 c–e, 6.1 c, 6.9 och 6.10 samt för anläggningar som avses i punkt 1.1 med en installerad tillförd effekt på mindre än 50 MW och anläggningar som avses i punkt 6.6 a med mindre än 40 000 platser för fjäderfä och som är i drift före den dag som avses i artikel 71.1, ska medlemsstaterna tillämpa de bestämmelser i lagar och andra författningar som antas i enlighet med artikel 71.1 från och med den ... (44).

3.   För förbränningsanläggningar som omfattas av kapitel III ska medlemsstaterna tillämpa de bestämmelser i lagar och andra författningar som antas i enlighet med artikel 71.1 från och med den 1 januari 2016.

4.   För förbränningsanläggningar som samförbränner avfall ska del 4 punkt 3.1 i bilaga VI tillämpas till och med den 31 december 2015.

Från och med den 1 januari 2016 ska dock del 4 punkt 3.2 i bilaga VI tillämpas för dessa anläggningar.

Artikel 74

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 75

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 14 januari 2009.

1

Yttrande av den 14 januari 2009.

(2)  
  EUT C 325, 19.12.2008, s. 60.

2

EUT C 325, 19.12.2008, s. 60.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 mars 2009.

(4)  EGT L 54, 25.2.1978, s. 19. ║

4

(5)  EGT L 378, 31.12.1982, s. 1. ║

5

(6)  EGT L 409, 31.12.1992, s. 11.

6

(7)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26║

7

(8)  EGT L 85, 29.3.1999, s. 1. ║

8

(9)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

9

(10)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 1. ║

10

(11)  KOM(2005)0446 ║.

11

(12)  KOM(2006)0231 ║.

12

(13)  KOM(2005)0666 ║.

13

(14)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

14

(15)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32. ║

15

(16)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. ║

16

(17)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13. ║

17

(18)  

  EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

18

EGT 196, 16.8.1967, s. 1.

(19)  

  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

19

EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(20)  
  1998 års konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

20

1998 års konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

(21)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. ║

21

(22)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

22

(23)  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

23

(24)  ║EGT L 117, 8.5.1990, s. 1.

24

(25)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

25

(26)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1.

26

(27)  
  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3
  .

27

EUT L 312, 22.11.2008, s. 3

(28)  Kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (
  EGT L 226, 6.9.2000, s. 3
  ).

28

Kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (

)

(29)  
  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

29

EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

(30)  

  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

30

EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(31)  

  EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.

31

EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.

(32)  

  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

32

EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

(33)  
  EUT L ... .

33

EUT L ... .

(34)  EUT: Vänligen inför nummer, datum och EUT-hänvisning.

34

EUT: Vänligen inför nummer, datum och EUT-hänvisning.

(35)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

35

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

(36)  
  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

36

EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

(37)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1.

37

(38)  EGT L 74, 27.3.1993, s. 81.

38

(39)  EGT L 30, 6.2.1993, s. 1.

39

(40)  
  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

40

EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(41)  18 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

41

18 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(42)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

42

Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(43)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

43

Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

(44)  54 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

44

54 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA I

Kategorier av industriell verksamhet som avses i artikel 11

Nedanstående tröskelvärden hänför sig vanligen till produktionskapacitet eller produktionsresultat. Om flera slag av verksamhet som omfattas av samma punkt bedrivs i en och samma anläggning, adderas produktionskapaciteten för dessa slag av verksamhet.

Vid beräkning av sammanlagd installerad tillförd effekt hos anläggningar som avses i punkt 1.1, ska för förbränningsanläggningar som används inom hälso- och sjukvårdsanläggningar endast den normala driftskapaciteten inkluderas i beräkningen.

Vid beräkning av sammanlagd installerad tillförd effekt hos anläggningar som avses i punkt 1.1, ska förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt under 3 MW inte inkluderas i beräkningen.

Vid beräkning av sammanlagd installerad tillförd effekt hos anläggningar som avses i punkt 1.1, ska förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt under 50 MW och som är i drift högst
  500 timmar
  per år inte inkluderas i beräkningen.

1.   Industrier inom energisektorn

| 1.1. | Förbränning av bränsle i anläggningar med en sammanlagd installerad tillförd effekt av minst 20 MW. |
| --- | --- |

1.1.

Förbränning av bränsle i anläggningar med en sammanlagd installerad tillförd effekt av minst 20 MW.

| 1.2. | Raffinering av olja och gas. |
| --- | --- |

1.2.

Raffinering av olja och gas.

| 1.3. | Produktion av koks. |
| --- | --- |

1.3.

Produktion av koks.

| 1.4. | Förgasning eller förvätskning av bränslen. |
| --- | --- |

1.4.

Förgasning eller förvätskning av bränslen.

2.   Produktion och omvandling av metaller

| 2.1. | Rostning och sintring av metallhaltig malm, inbegripet sulfidmalm. |
| --- | --- |

2.1.

Rostning och sintring av metallhaltig malm, inbegripet sulfidmalm.

| 2.2. | Produktion av råjärn eller stål (primär eller sekundär smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning, med en kapacitet som överstiger 2,5 ton per timme. |
| --- | --- |

2.2.

Produktion av råjärn eller stål (primär eller sekundär smältning), inklusive utrustning för kontinuerlig gjutning, med en kapacitet som överstiger 2,5 ton per timme.

| 2.3. | Behandling av järnbaserade metaller






  a) | genom varmvalsning, med en kapacitet som överstiger 20 ton råstål per timme, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Behandling av järnbaserade metaller

a)

genom varmvalsning, med en kapacitet som överstiger 20 ton råstål per timme,

| b) | genom hammarsmide, där slagenergin per hammare överstiger 50 kJ och den använda värmeeffekten överstiger 20 MW, |
| --- | --- |

b)

genom hammarsmide, där slagenergin per hammare överstiger 50 kJ och den använda värmeeffekten överstiger 20 MW,

| c) | genom anbringande av skyddsbeläggningar av smält metall med en inmatning som överstiger 2 ton råstål per timme. |
| --- | --- |

c)

genom anbringande av skyddsbeläggningar av smält metall med en inmatning som överstiger 2 ton råstål per timme.

| 2.4. | Drift av järn- och stålgjuterier med en produktionskapacitet som överstiger 20 ton gott gods per dygn. |
| --- | --- |

2.4.

Drift av järn- och stålgjuterier med en produktionskapacitet som överstiger 20 ton gott gods per dygn.

| 2.5. | Behandling av icke-järnmetaller:






  a) | Produktion av icke-järnmetaller utifrån malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Behandling av icke-järnmetaller:

a)

Produktion av icke-järnmetaller utifrån malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer.

| b) | Smältning, inklusive framställning av legeringsmetaller, av icke-järnmetaller inklusive återvinningsprodukter, med en smältningskapacitet som överstiger 4 ton per dygn för bly och kadmium eller 20 ton per dygn för övriga metaller, ej inräknat drift av gjuterier. |
| --- | --- |

b)

Smältning, inklusive framställning av legeringsmetaller, av icke-järnmetaller inklusive återvinningsprodukter, med en smältningskapacitet som överstiger 4 ton per dygn för bly och kadmium eller 20 ton per dygn för övriga metaller, ej inräknat drift av gjuterier.

| c) | Drift av gjuterier för icke-järnmetaller som producerar gjutna metallprodukter, med en
  smältningskapacitet
  som överstiger 2,4 ton per dygn för bly och kadmium eller 12 ton per dygn för övriga metaller. |
| --- | --- |

c)

Drift av gjuterier för icke-järnmetaller som producerar gjutna metallprodukter, med en
  smältningskapacitet
  som överstiger 2,4 ton per dygn för bly och kadmium eller 12 ton per dygn för övriga metaller.

| 2.6. | Ytbehandling av metaller eller plaster genom en elektrolytisk eller kemisk process där behandlingsbaden har en volym som överstiger 30 m3. |
| --- | --- |

2.6.

Ytbehandling av metaller eller plaster genom en elektrolytisk eller kemisk process där behandlingsbaden har en volym som överstiger 30 m3.

3.   Mineralindustri

| 3.1. | Produktion av klinker (cement) i roterugn med en produktionskapacitet som överstiger 500 ton per dygn, eller av kalk i roterugn, eller andra typer av ugnar med en produktionskapacitet som överstiger 50 ton per dygn. |
| --- | --- |

3.1.

Produktion av klinker (cement) i roterugn med en produktionskapacitet som överstiger 500 ton per dygn, eller av kalk i roterugn, eller andra typer av ugnar med en produktionskapacitet som överstiger 50 ton per dygn.

| 3.2. | Produktion av asbest eller tillverkning av asbestbaserade produkter. |
| --- | --- |

3.2.

Produktion av asbest eller tillverkning av asbestbaserade produkter.

| 3.3. | Produktion av glas inklusive glasfibrer, med en smältningskapacitet som överstiger 20 ton per dygn. |
| --- | --- |

3.3.

Produktion av glas inklusive glasfibrer, med en smältningskapacitet som överstiger 20 ton per dygn.

| 3.4. | Smältning av mineraler, inklusive tillverkning av mineralull, med en smältningskapacitet som överstiger 20 ton per dygn. |
| --- | --- |

3.4.

Smältning av mineraler, inklusive tillverkning av mineralull, med en smältningskapacitet som överstiger 20 ton per dygn.

| 3.5. | Tillverkning av keramiska produkter genom bränning, i synnerhet takpannor, tegel, eldfast sten, kakel, stengods eller porslin med en produktionskapacitet som överstiger 75 ton per dygn
  och
  med en satsningsdensitet per ugn på mer än 300 kg per m3. |
| --- | --- |

3.5.

Tillverkning av keramiska produkter genom bränning, i synnerhet takpannor, tegel, eldfast sten, kakel, stengods eller porslin med en produktionskapacitet som överstiger 75 ton per dygn
  och
  med en satsningsdensitet per ugn på mer än 300 kg per m3.

4.   Kemisk industri

Produktion enligt verksamhetskategorierna i punkt 4 avser, vid tillämpning av denna punkt, tillverkning av de ämnen eller grupper av ämnen som anges i punkterna 4.1–4.7 där tillverkningen omfattar kemiska eller biologiska reaktioner och sker i industriell skala.

| 4.1. | Framställning av organiska kemikalier såsom






  a) | kolväten, (linjära eller cykliska, mättade eller omättade, alifatiska eller aromatiska), |
| --- | --- | --- |

4.1.

Framställning av organiska kemikalier såsom

a)

kolväten, (linjära eller cykliska, mättade eller omättade, alifatiska eller aromatiska),

| b) | syreinnehållande organiska föreningar, särskilt alkoholer, aldehyder, ketoner, karboxylsyror, estrar, acetater, etrar, peroxider, epoxihartser, |
| --- | --- |

b)

syreinnehållande organiska föreningar, särskilt alkoholer, aldehyder, ketoner, karboxylsyror, estrar, acetater, etrar, peroxider, epoxihartser,

| c) | svavelinnehållande organiska föreningar, |
| --- | --- |

c)

svavelinnehållande organiska föreningar,

| d) | kväveinnehållande organiska föreningar, särskilt aminer, amider, nitronyl- och nitroföreningar, nitratföreningar, nitriler, cyanater, isocyanater, |
| --- | --- |

d)

kväveinnehållande organiska föreningar, särskilt aminer, amider, nitronyl- och nitroföreningar, nitratföreningar, nitriler, cyanater, isocyanater,

| e) | fosfororganiska föreningar, |
| --- | --- |

e)

fosfororganiska föreningar,

| f) | halogenerade kolväten, |
| --- | --- |

f)

halogenerade kolväten,

| g) | metallorganiska föreningar, |
| --- | --- |

g)

metallorganiska föreningar,

| h) | basplaster och andra polymerer (polymerer, syntetfibrer, regenererad cellulosa), |
| --- | --- |

h)

basplaster och andra polymerer (polymerer, syntetfibrer, regenererad cellulosa),

| i) | syntetgummi, |
| --- | --- |

i)

syntetgummi,

| j) | färgämnen och pigment, |
| --- | --- |

j)

färgämnen och pigment,

| k) | ytaktiva ämnen och tensider. |
| --- | --- |

k)

ytaktiva ämnen och tensider.

| 4.2. | Framställning av oorganiska kemikalier såsom






  a) | gaser, som t.ex. ammoniak, klor eller klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, kväveoxider, väte, svaveldioxid, karbonylklorid (fosgen), |
| --- | --- | --- |

4.2.

Framställning av oorganiska kemikalier såsom

a)

gaser, som t.ex. ammoniak, klor eller klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, kväveoxider, väte, svaveldioxid, karbonylklorid (fosgen),

| b) | syror, som t.ex. kromtrioxid, fluorvätesyra, fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet, |
| --- | --- |

b)

syror, som t.ex. kromtrioxid, fluorvätesyra, fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet,

| c) | baser, som t.ex. ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid, natriumhydroxid, |
| --- | --- |

c)

baser, som t.ex. ammoniumhydroxid, kaliumhydroxid, natriumhydroxid,

| d) | salter, som t.ex. ammoniumklorid, kaliumklorat, kaliumkarbonat, natriumkarbonat, perborat, silvernitrat, |
| --- | --- |

d)

salter, som t.ex. ammoniumklorid, kaliumklorat, kaliumkarbonat, natriumkarbonat, perborat, silvernitrat,

| e) | icke-metaller, metalloxider eller andra oorganiska föreningar som t.ex. kalciumkarbid, kisel, kiselkarbid. |
| --- | --- |

e)

icke-metaller, metalloxider eller andra oorganiska föreningar som t.ex. kalciumkarbid, kisel, kiselkarbid.

| 4.3. | Framställning av gödselmedel baserade på fosfor, kväve eller kalium (enkla eller sammansatta gödselmedel). |
| --- | --- |

4.3.

Framställning av gödselmedel baserade på fosfor, kväve eller kalium (enkla eller sammansatta gödselmedel).

| 4.4. | Framställning av växtskyddsmedel eller biocider. |
| --- | --- |

4.4.

Framställning av växtskyddsmedel eller biocider.

| 4.5. | Tillverkning av läkemedel, även mellanprodukter. |
| --- | --- |

4.5.

Tillverkning av läkemedel, även mellanprodukter.

| 4.6. | Framställning av sprängämnen. |
| --- | --- |

4.6.

Framställning av sprängämnen.

| 4.7. | Framställning av kemikalier för användning som bränsle eller smörjmedel. |
| --- | --- |

4.7.

Framställning av kemikalier för användning som bränsle eller smörjmedel.

5.   Avfallshantering

| 5.1. | Bortskaffande eller återvinning av farligt avfall med en kapacitet som överstiger 10 ton per dygn genom följande verksamheter:






  a) | Biologisk behandling. |
| --- | --- | --- |

5.1.

Bortskaffande eller återvinning av farligt avfall med en kapacitet som överstiger 10 ton per dygn genom följande verksamheter:

a)

Biologisk behandling.

| b) | Fysikalisk-kemisk behandling. |
| --- | --- |

b)

Fysikalisk-kemisk behandling.

| c) | förbränning eller samförbränning. |
| --- | --- |

c)

förbränning eller samförbränning.

| d) | Sammansmältning eller blandning. |
| --- | --- |

d)

Sammansmältning eller blandning.

| e) | Omförpackning. |
| --- | --- |

e)

Omförpackning.

| f) | Lagring med en kapacitet som överstiger 10 ton lagrat material. |
| --- | --- |

f)

Lagring med en kapacitet som överstiger 10 ton lagrat material.

| g) | Användning i huvudsak som bränsle eller på annat sätt för att alstra energi. |
| --- | --- |

g)

Användning i huvudsak som bränsle eller på annat sätt för att alstra energi.

| h) | återvinning/regenerering av lösningsmedel. |
| --- | --- |

h)

återvinning/regenerering av lösningsmedel.

| i) | Återvinning/regenerering av oorganiska material utom metaller och metallföreningar. |
| --- | --- |

i)

Återvinning/regenerering av oorganiska material utom metaller och metallföreningar.

| j) | Regenerering av syror eller baser. |
| --- | --- |

j)

Regenerering av syror eller baser.

| k) | Återvinning av komponenter som används till att minska föroreningar. |
| --- | --- |

k)

Återvinning av komponenter som används till att minska föroreningar.

| l) | Återvinning av komponenter från katalysatorer. |
| --- | --- |

l)

Återvinning av komponenter från katalysatorer.

| m) | Omraffinering av olja eller annan återanvändning av olja. |
| --- | --- |

m)

Omraffinering av olja eller annan återanvändning av olja.

| 5.2. | Förbränning
  och samförbränning
  av icke-farligt avfall med en kapacitet som överstiger 3 ton per timme. |
| --- | --- |

5.2.

Förbränning
  och samförbränning
  av icke-farligt avfall med en kapacitet som överstiger 3 ton per timme.

| 5.3. | bortskaffande eller återvinning av icke-farligt avfall med en kapacitet som överstiger 50 ton per dygn genom följande verksamheter:






  a) | Biologisk behandling. |
| --- | --- | --- |

5.3.

bortskaffande eller återvinning av icke-farligt avfall med en kapacitet som överstiger 50 ton per dygn genom följande verksamheter:

a)

Biologisk behandling.

| b) | Fysikalisk-kemisk behandling
  , med undantag av den verksamhet som omfattas av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (1) och som enbart resulterar i behandlat slam, enligt definitionen i rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (2)

  .
  Detta undantag är endast tillämpligt om åtminstone samma miljöskyddsnivå skulle uppnås som vid tillämpning av detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Fysikalisk-kemisk behandling
  , med undantag av den verksamhet som omfattas av rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (1) och som enbart resulterar i behandlat slam, enligt definitionen i rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (2)

  .
  Detta undantag är endast tillämpligt om åtminstone samma miljöskyddsnivå skulle uppnås som vid tillämpning av detta direktiv.

| c) | Förbehandling av avfall för samförbränning. |
| --- | --- |

c)

Förbehandling av avfall för samförbränning.

| d) | Behandling av slagg och aska
  som inte omfattas av andra kategorier av industriverksamheter
  . |
| --- | --- |

d)

Behandling av slagg och aska
  som inte omfattas av andra kategorier av industriverksamheter
  .

| e) | Behandling av metallskrot
  i sönderdelare
  . |
| --- | --- |

e)

Behandling av metallskrot
  i sönderdelare
  .

| 5.4. | Avfallsdeponier som tar emot mer än 10 ton per dygn eller med en totalkapacitet på mer än 25 000 ton, med undantag för avfallsdeponier för inert avfall. |
| --- | --- |

5.4.

Avfallsdeponier som tar emot mer än 10 ton per dygn eller med en totalkapacitet på mer än 25 000 ton, med undantag för avfallsdeponier för inert avfall.

6.   Annan verksamhet

| 6.1. | Framställning i industriella anläggningar av






  a) | pappersmassa av trä eller andra fibrösa material, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Framställning i industriella anläggningar av

a)

pappersmassa av trä eller andra fibrösa material,

| b) | papper, papp eller kartong där produktionskapaciteten överstiger 20 ton per dygn. |
| --- | --- |

b)

papper, papp eller kartong där produktionskapaciteten överstiger 20 ton per dygn.

| c) | träskivor, med undantag av plywood, där produktionskapaciteten överstiger 600 m3 per dygn. |
| --- | --- |

c)

träskivor, med undantag av plywood, där produktionskapaciteten överstiger 600 m3 per dygn.

| 6.2. | Förbehandling (tvättning, blekning och mercerisering) eller för färgning av textilfibrer eller textilier där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn. |
| --- | --- |

6.2.

Förbehandling (tvättning, blekning och mercerisering) eller för färgning av textilfibrer eller textilier där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn.

| 6.3. | Garvning av hudar och skinn med en produktion av mer än 12 ton produkter per dygn. |
| --- | --- |

6.3.

Garvning av hudar och skinn med en produktion av mer än 12 ton produkter per dygn.

| 6.4. | a) | Drift av slakterier för en produktion baserad på en slaktvikt som överstiger 50 ton per dygn. |
| --- | --- | --- |

6.4.

a)

Drift av slakterier för en produktion baserad på en slaktvikt som överstiger 50 ton per dygn.

| b) | Framställning av livsmedel eller foder med beredning och behandling, utom ren paketering, av följande råvaror, oavsett om de är tidigare behandlade eller obehandlade:






  i) | Animaliska råvaror (andra än enbart mjölk) för en produktion av mer än 75 ton produkter per dygn. |
| --- | --- | --- |

b)

Framställning av livsmedel eller foder med beredning och behandling, utom ren paketering, av följande råvaror, oavsett om de är tidigare behandlade eller obehandlade:

i)

Animaliska råvaror (andra än enbart mjölk) för en produktion av mer än 75 ton produkter per dygn.

| ii) | Vegetabiliska råvaror för en produktion av mer än 300 ton produkter per dygn. |
| --- | --- |

ii)

Vegetabiliska råvaror för en produktion av mer än 300 ton produkter per dygn.

| iii) | En blandning av animaliska och vegetabiliska råvaror där produktionskapaciteten för färdiga produkter i ton per dygn överstiger






  — | 75 om A är minst 10, eller |
| --- | --- | --- |

iii)

En blandning av animaliska och vegetabiliska råvaror där produktionskapaciteten för färdiga produkter i ton per dygn överstiger

—

75 om A är minst 10, eller

| — | [300- (22,5 × A)] i alla andra fall, |
| --- | --- |

—

[300- (22,5 × A)] i alla andra fall,

där A är andelen animaliskt material (i procent) av produktionskapaciteten för färdiga produkter.

Förpackningen ska inte inkluderas i produktens slutliga vikt.

Denna underpunkt ska inte tillämpas då råvaran är endast mjölk.

| c) | Behandling och bearbetning av endast mjölk baserad på en invägning av mer än 200 ton per dygn (kvartalsmedelvärde). |
| --- | --- |

c)

Behandling och bearbetning av endast mjölk baserad på en invägning av mer än 200 ton per dygn (kvartalsmedelvärde).

| 6.5. | Bortskaffande eller återvinning av djurkroppar eller animaliskt avfall där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn. |
| --- | --- |

6.5.

Bortskaffande eller återvinning av djurkroppar eller animaliskt avfall där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn.

| 6.6. | Intensiv uppfödning av fjäderfä eller svin, med mer än






  a) | 40 000 platser för
  fjäderfä
  , |
| --- | --- | --- |

6.6.

Intensiv uppfödning av fjäderfä eller svin, med mer än

a)

40 000 platser för
  fjäderfä
  ,

| b) | 2 000 platser för slaktsvin avsedda för produktion (> 30 kg) eller |
| --- | --- |

b)

2 000 platser för slaktsvin avsedda för produktion (> 30 kg) eller

| c) | 750 platser för suggor. |
| --- | --- |

c)

750 platser för suggor.

Om andra arter av fjäderfä än dem som anges i a, eller olika arter som nämns i a-c, föds upp i samma anläggning, ska tröskelvärdet beräknas på grundval av kväveutsöndring motsvarande de ovan angivna tröskelvärdena.
  Kommissionen ska fastställa riktlinjer för beräkningen av tröskelvärden och fastställandet av motsvarande kväveutsöndring.

| 6.7. | Ytbehandling av material, föremål eller produkter med användning av organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskyddsimpregnering, limning, målning, rengöring eller impregnering med en förbrukning av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton/år. |
| --- | --- |

6.7.

Ytbehandling av material, föremål eller produkter med användning av organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning, bestrykning, avfettning, vattenskyddsimpregnering, limning, målning, rengöring eller impregnering med en förbrukning av organiskt lösningsmedel som överstiger 150 kg per timme eller mer än 200 ton/år.

| 6.8. | Framställning av kol (hårt kol) eller av grafitelektroder genom bränning eller grafitisering. |
| --- | --- |

6.8.

Framställning av kol (hårt kol) eller av grafitelektroder genom bränning eller grafitisering.

| 6.9. | Behandling av trä och träprodukter med träskyddsmedel där produktionskapaciteten överstiger
  50 m3

  per dygn. |
| --- | --- |

6.9.

Behandling av trä och träprodukter med träskyddsmedel där produktionskapaciteten överstiger
  50 m3

  per dygn.

| 6.10. | Rening av avloppsvatten utanför anläggningens område som inte omfattas av ║ direktiv 91/271/EEG ║ och som släpps ut av en anläggning som omfattas av kapitel I. |
| --- | --- |

6.10.

Rening av avloppsvatten utanför anläggningens område som inte omfattas av ║ direktiv 91/271/EEG ║ och som släpps ut av en anläggning som omfattas av kapitel I.

---

(1)  

  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40.

(2)  

  EGT L 181, 4.7.1986, s. 6.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA II

Förteckning över förorenande ämnen

| | LUFT






  1. | Svaveldioxider och andra svavelföreningar |
| --- | --- | --- |

LUFT

1.

Svaveldioxider och andra svavelföreningar

| 2. | Kväveoxider och andra kväveföroreningar |
| --- | --- |

2.

Kväveoxider och andra kväveföroreningar

| 3. | Kolmonoxid |
| --- | --- |

3.

Kolmonoxid

| 4. | Flyktiga organiska föreningar |
| --- | --- |

4.

Flyktiga organiska föreningar

| 5. | Metaller och deras föreningar |
| --- | --- |

5.

Metaller och deras föreningar

| 6. | Stoft inklusive fina partiklar |
| --- | --- |

6.

Stoft inklusive fina partiklar

| 7. | Asbest (partiklar, fibrer) |
| --- | --- |

7.

Asbest (partiklar, fibrer)

| 8. | Klor och dess föreningar |
| --- | --- |

8.

Klor och dess föreningar

| 9. | Fluor och dess föreningar |
| --- | --- |

9.

Fluor och dess föreningar

| 10. | Arsenik och dess föreningar |
| --- | --- |

10.

Arsenik och dess föreningar

| 11. | Cyanider |
| --- | --- |

11.

Cyanider

| 12. | Ämnen och beredningar för vilka det har påvisats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller via luften kan påverka fortplantningen |
| --- | --- |

12.

Ämnen och beredningar för vilka det har påvisats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller via luften kan påverka fortplantningen

| 13. | Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner |
| --- | --- |

13.

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner

| | VATTEN






  1. | Organiska halogenföreningar och ämnen som kan bilda sådana föreningar i vattenmiljö |
| --- | --- | --- |

VATTEN

1.

Organiska halogenföreningar och ämnen som kan bilda sådana föreningar i vattenmiljö

| 2. | Organiska fosforföreningar |
| --- | --- |

2.

Organiska fosforföreningar

| 3. | Organiska tennföreningar |
| --- | --- |

3.

Organiska tennföreningar

| 4. | Ämnen och beredningar för vilka det har påvisats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller kan påverka fortplantningen i eller via vattenmiljön |
| --- | --- |

4.

Ämnen och beredningar för vilka det har påvisats att de har cancerogena eller mutagena egenskaper eller kan påverka fortplantningen i eller via vattenmiljön

| 5. | Svårnedbrytbara kolväten och svårnedbrytbara och bioackumulerbara organiska, toxiska ämnen |
| --- | --- |

5.

Svårnedbrytbara kolväten och svårnedbrytbara och bioackumulerbara organiska, toxiska ämnen

| 6. | Cyanider |
| --- | --- |

6.

Cyanider

| 7. | Metaller och deras föreningar |
| --- | --- |

7.

Metaller och deras föreningar

| 8. | Arsenik och dess föreningar |
| --- | --- |

8.

Arsenik och dess föreningar

| 9. | Biocider och växtskyddsmedel |
| --- | --- |

9.

Biocider och växtskyddsmedel

| 10. | Suspenderande ämnen |
| --- | --- |

10.

Suspenderande ämnen

| 11. | Ämnen som orsaker eutrofiering (i synnerhet nitrater och fosfater) |
| --- | --- |

11.

Ämnen som orsaker eutrofiering (i synnerhet nitrater och fosfater)

| 12. | Syretärande ämnen (mätbara med hjälp av parametrar som t.ex. BOD och COD) |
| --- | --- |

12.

Syretärande ämnen (mätbara med hjälp av parametrar som t.ex. BOD och COD)

| 13. | Ämnen som förtecknas i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1). |
| --- | --- |

13.

Ämnen som förtecknas i bilaga X till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1).

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA III

Kriterier för fastställande av bästa tillgängliga teknik

| 1. | Användning av avfallssnål teknik |
| --- | --- |

1.

Användning av avfallssnål teknik

| 2. | Användning av ämnen som är mindre farliga |
| --- | --- |

2.

Användning av ämnen som är mindre farliga

| 3. | Främjande av återvinning och återanvändning av utsläppta ämnen som används i processen och, i förekommande fall, av avfall |
| --- | --- |

3.

Främjande av återvinning och återanvändning av utsläppta ämnen som används i processen och, i förekommande fall, av avfall

| 4. | Jämförbara processer, utrustning eller driftssätt som med framgång har provats ut i industriell skala |
| --- | --- |

4.

Jämförbara processer, utrustning eller driftssätt som med framgång har provats ut i industriell skala

| 5. | Tekniska framsteg och utvecklingen av vetenskapliga kunskaper |
| --- | --- |

5.

Tekniska framsteg och utvecklingen av vetenskapliga kunskaper

| 6. | Beskaffenhet, effekt och mängd på berörda utsläpp |
| --- | --- |

6.

Beskaffenhet, effekt och mängd på berörda utsläpp

| 7. | Datum för nya eller befintliga anläggningars igångsättning |
| --- | --- |

7.

Datum för nya eller befintliga anläggningars igångsättning

| 8. | Erforderlig tid för att installera bästa tillgänglig teknik |
| --- | --- |

8.

Erforderlig tid för att installera bästa tillgänglig teknik

| 9. | Hushållning med råvaror (inklusive vatten) och energieffektivitet |
| --- | --- |

9.

Hushållning med råvaror (inklusive vatten) och energieffektivitet

| 10. | Behovet att förebygga eller minimera den samlade miljöpåverkan som utsläppen innebär eller riskerar att innebära |
| --- | --- |

10.

Behovet att förebygga eller minimera den samlade miljöpåverkan som utsläppen innebär eller riskerar att innebära

| 11. | Behovet att förebygga olyckor och att minska deras miljökonsekvenser |
| --- | --- |

11.

Behovet att förebygga olyckor och att minska deras miljökonsekvenser

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA IV

Allmänhetens deltagande i beslutsprocesser

| 1. | Allmänheten ska informeras (genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt, t.ex. med hjälp av elektroniska medier när sådana är tillgängliga) om följande på ett tidigt stadium under beslutsprocessen och senast så snart som information rimligen kan ges:






  a) | Ansökan om tillstånd eller, i förekommande fall, ett eventuellt förslag om uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor i enlighet med artikel 22, inbegripet de uppgifter som anges i artikel 13.1. |
| --- | --- | --- |

1.

Allmänheten ska informeras (genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt, t.ex. med hjälp av elektroniska medier när sådana är tillgängliga) om följande på ett tidigt stadium under beslutsprocessen och senast så snart som information rimligen kan ges:

a)

Ansökan om tillstånd eller, i förekommande fall, ett eventuellt förslag om uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor i enlighet med artikel 22, inbegripet de uppgifter som anges i artikel 13.1.

| b) | Framtagande av nya eller uppdaterade generella bindande regler enligt artikel 18, inbegripet förslag till krav som ingår i föreskrifterna och en icke-teknisk sammanfattning av den rättsliga och administrativa ram inom vilken föreskrifterna kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Framtagande av nya eller uppdaterade generella bindande regler enligt artikel 18, inbegripet förslag till krav som ingår i föreskrifterna och en icke-teknisk sammanfattning av den rättsliga och administrativa ram inom vilken föreskrifterna kommer att tillämpas.

| c) | I förekommande fall, uppgift om att beslutet föregåtts av en nationell eller gränsöverskridande miljökonsekvensbeskrivning eller av samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 28. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, uppgift om att beslutet föregåtts av en nationell eller gränsöverskridande miljökonsekvensbeskrivning eller av samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 28.

| d) | Uppgifter om vilka myndigheter som är behöriga att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas och till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna synpunkter eller frågor. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om vilka myndigheter som är behöriga att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas och till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna synpunkter eller frågor.

| e) | Vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut. |
| --- | --- |

e)

Vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut.

| f) | I förekommande fall, uppgifter om förslaget om uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor. |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall, uppgifter om förslaget om uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor.

| g) | Uppgift om när och var eller på vilket sätt relevant information kommer att göras tillgänglig. |
| --- | --- |

g)

Uppgift om när och var eller på vilket sätt relevant information kommer att göras tillgänglig.

| h) | Närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande och om samråd i enlighet med punkt 5. |
| --- | --- |

h)

Närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande och om samråd i enlighet med punkt 5.

| 2. | Medlemsstaterna ska, inom lämpliga tidsramar, se till att den berörda allmänheten får tillgång till följande:






  a) | I enlighet med den nationella lagstiftningen, de viktigaste rapporter och utlåtanden som har lämnats till den eller de behöriga myndigheterna vid den tidpunkt då den berörda allmänheten informerades i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska, inom lämpliga tidsramar, se till att den berörda allmänheten får tillgång till följande:

a)

I enlighet med den nationella lagstiftningen, de viktigaste rapporter och utlåtanden som har lämnats till den eller de behöriga myndigheterna vid den tidpunkt då den berörda allmänheten informerades i enlighet med punkt 1.

| b) | I enlighet med bestämmelserna i direktiv 2003/4/EG, annan information än den som avses i punkt 1 i den här bilagan, som är relevant för beslutet i enlighet med artikel 6 och som blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i den här bilagan. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med bestämmelserna i direktiv 2003/4/EG, annan information än den som avses i punkt 1 i den här bilagan, som är relevant för beslutet i enlighet med artikel 6 och som blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i den här bilagan.

| 3. | Den berörda allmänheten ska ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten innan beslut fattas. |
| --- | --- |

3.

Den berörda allmänheten ska ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten innan beslut fattas.

| 4. | Resultatet av de samråd som har hållits i enlighet med denna bilaga ska beaktas på vederbörligt sätt vid beslutsfattandet. |
| --- | --- |

4.

Resultatet av de samråd som har hållits i enlighet med denna bilaga ska beaktas på vederbörligt sätt vid beslutsfattandet.

| 5. | Närmare bestämmelser om information till allmänheten (till exempel genom affischering inom ett visst område eller offentliggörande i lokalpressen) och om samråd med den berörda allmänheten (till exempel skriftligen eller genom offentlig utfrågning) ska fastställas av medlemsstaterna. För de olika etapperna ska det fastställas rimliga tidsramar som ger tillräckligt med tid för att informera allmänheten och för den berörda allmänheten att förbereda sig och på ett effektivt sätt delta under beslutsprocessen på miljöområdet i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga. |
| --- | --- |

5.

Närmare bestämmelser om information till allmänheten (till exempel genom affischering inom ett visst område eller offentliggörande i lokalpressen) och om samråd med den berörda allmänheten (till exempel skriftligen eller genom offentlig utfrågning) ska fastställas av medlemsstaterna. För de olika etapperna ska det fastställas rimliga tidsramar som ger tillräckligt med tid för att informera allmänheten och för den berörda allmänheten att förbereda sig och på ett effektivt sätt delta under beslutsprocessen på miljöområdet i enlighet med bestämmelserna i denna bilaga.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA V

Tekniska bestämmelser för förbränningsanläggningar

Del 1

Utsläppsgränsvärden för förbränningsanläggningar som avses i artikel 32.2

| 1. | Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas vid en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna och vid en standardsyrehalt på 6 % för fasta bränslen, 3 % för pannor som använder flytande och gasformiga bränslen samt 15 % för gasturbiner och gasmotorer.
  För gaskombiverk med tillsatseldning får den behöriga myndigheten fastställa standardsyrehalt, med beaktande av den aktuella anläggningen särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

1.

Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas vid en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna och vid en standardsyrehalt på 6 % för fasta bränslen, 3 % för pannor som använder flytande och gasformiga bränslen samt 15 % för gasturbiner och gasmotorer.

För gaskombiverk med tillsatseldning får den behöriga myndigheten fastställa standardsyrehalt, med beaktande av den aktuella anläggningen särskilda egenskaper.

| 2. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder fasta eller flytande bränslen









  Installerad tillförd effekt (MWt) | Stenkol och brunkol | Biomassa | Torv | Flytande bränslen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50-100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100-300 | 250 | 200 | 300 | 250 |
| > 300 | 200 | 200 | 200 | 200 |

2.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

Stenkol och brunkol

Biomassa

Torv

Flytande bränslen

50-100

400

200

300

350

100-300

250

200

300

250

> 300

200

200

200

200

För förbränningsanläggningar som använder
  flytande
  bränslen
  med en installerad tillförd effekt på minst 500 MW
  och som fick tillstånd före 27 november 2002 och som inte är i drift mer än 1 500 timmar per år som ett rullande medelvärde över fem år, ska gälla ett utsläppsgränsvärde för NOx på 800 mg/Nm3.

| 3. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder gasformiga bränslen






  I allmänhet | 35 |
| --- | --- | --- |
| Flytande gas | 5 |
| Gaser med lågt värmevärde från koksugn | 400 |
| Gaser med lågt värmevärde från masugn | 200 |

3.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder gasformiga bränslen

I allmänhet

35

Flytande gas

5

Gaser med lågt värmevärde från koksugn

400

Gaser med lågt värmevärde från masugn

200

| 4. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx för pannor som använder fasta eller flytande bränslen








  Installerad tillförd effekt (MWt) | Stenkol och brunkol | Biomassa och torv | Flytande bränslen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  450 vid pulvereldning av brunkol | 300 | 450 |
| 100-300 | 200 | 250 | 200 |
| > 300 | 200 | 200 | 150 |

4.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

Stenkol och brunkol

Biomassa och torv

Flytande bränslen

50–100

300

450 vid pulvereldning av brunkol

300

450

100-300

200

250

200

> 300

200

200

150

För förbränningsanläggningar som använder fasta
  eller flytande
  bränslen med en installerad tillförd effekt på högst 500 MW, som fick tillstånd före den 27 november 2002 och om inte är i drift mer än 1 500 timmar per år som ett rullande medelvärde över fem år, ska gälla ett utsläppsgränsvärde för NOx på 450 mg/Nm3.

För förbränningsanläggningar som använder fasta eller flytande bränslen med en installerad tillförd effekt på minst 500 MW, som fick tillstånd före 1 juli 1987 och som inte är i drift mer än 1 500 timmar per år som ett rullande medelvärde över fem år, ska gälla ett utsläppsgränsvärde för NOx på 450 mg/Nm3.

| 5. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx och CO för gaseldade förbränningsanläggningar | NOx | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Gaseldade pannor | 100 (5) | 100 |
| Gasturbiner (inkl. gaskombiverk) som använder naturgas (1) som bränsle | 50 (2)
   (3) | 100 |
| Gasturbiner (inkl. gaskombiverk) som använder annan gas än naturgas som bränsle (4) | 90 | 100 |
| Gasmotorer | 100 | 100 |

5.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx och CO för gaseldade förbränningsanläggningar

NOx

CO

Gaseldade pannor

100 (5)

100

Gasturbiner (inkl. gaskombiverk) som använder naturgas (1) som bränsle

50 (2)
   (3)

100

Gasturbiner (inkl. gaskombiverk) som använder annan gas än naturgas som bränsle (4)

90

100

Gasmotorer

100

100

| 6. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder fasta eller flytande bränslen








  Installerad tillförd effekt (MWt) | Stenkol och brunkol | Biomassa och torv | Flytande bränslen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50-100 | 30 | 30 | 30 |
| 100-300 | 25 | 20 | 25 |
| > 300 | 20 | 20 | 20 |

6.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

Stenkol och brunkol

Biomassa och torv

Flytande bränslen

50-100

30

30

30

100-300

25

20

25

> 300

20

20

20

| 7. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder gasformiga bränslen






  Generellt | 5 |
| --- | --- | --- |
| Masugnsgas | 10 |
| Gaser från stålindustrin som kan användas på annat ställe | 30 |

7.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder gasformiga bränslen

Generellt

5

Masugnsgas

10

Gaser från stålindustrin som kan användas på annat ställe

30

Del 2

Utsläppsgränsvärden för förbränningsanläggningar som avses i artikel 32.3

| 1. | Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas för en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna och vid en standardsyrehalt på 6 % för fasta bränslen, 3 % för pannor som använder flytande och gasformiga bränslen samt 15 % för gasturbiner och gasmotorer.
  För gaskombiverk med tillsatseldning får den behöriga myndigheten fastställa standardsyrehalt, med beaktande av den aktuella anläggningens särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

1.

Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas för en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna och vid en standardsyrehalt på 6 % för fasta bränslen, 3 % för pannor som använder flytande och gasformiga bränslen samt 15 % för gasturbiner och gasmotorer.

För gaskombiverk med tillsatseldning får den behöriga myndigheten fastställa standardsyrehalt, med beaktande av den aktuella anläggningens särskilda egenskaper.

| 2. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder fasta eller flytande bränslen









  Installerad tillförd effekt (MWt) | Stenkol och brunkol | Biomassa | Torv | Flytande bränslen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50-100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100–300 | 200 | 200 | 300
  250 vid förbränning i fluidiserad bädd | 200 |
| > 300 | 150
  200 vid förbränning i cirkulerande eller trycksatt fluidiserad bädd | 150 | 150
  200 vid förbränning i fluidiserad bädd | 150 |

2.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för SO2 för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

Stenkol och brunkol

Biomassa

Torv

Flytande bränslen

50-100

400

200

300

350

100–300

200

200

300

250 vid förbränning i fluidiserad bädd

200

> 300

150

200 vid förbränning i cirkulerande eller trycksatt fluidiserad bädd

150

150

200 vid förbränning i fluidiserad bädd

150

| 3. | Utsläppsgränsvärden mg/Nm3 för SO2 för pannor som använder gasformiga bränslen






  Generellt | 35 |
| --- | --- | --- |
| Flytande gas | 5 |
| Gaser med lågt värmevärde från koksugn | 400 |
| Gaser med lågt värmevärde från masugn | 200 |

3.

Utsläppsgränsvärden mg/Nm3 för SO2 för pannor som använder gasformiga bränslen

Generellt

35

Flytande gas

5

Gaser med lågt värmevärde från koksugn

400

Gaser med lågt värmevärde från masugn

200

| 4. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx för pannor som använder fasta eller flytande bränslen








  Installerad tillförd effekt (MWt) | Stenkol och brunkol | Biomassa och torv | Flytande bränslen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  400 vid pulvereldning av brunkol | 250 | 300 |
| 100-300 | 200 | 200 | 150 |
| > 300 | 150
  200 vid pulvereldning av brunkol | 150 | 100 |

4.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

Stenkol och brunkol

Biomassa och torv

Flytande bränslen

50–100

300

400 vid pulvereldning av brunkol

250

300

100-300

200

200

150

> 300

150

200 vid pulvereldning av brunkol

150

100

| 5. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx och CO för gaseldade förbränningsanläggningar | NOx | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Gaseldade pannor | 100 | 100 |
| Gasturbiner (inklusive gaskombiverk) (6) | 50 (7) | 100 |
| Gasmotorer | 75 | 100 |

5.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för NOx och CO för gaseldade förbränningsanläggningar

NOx

CO

Gaseldade pannor

100

100

Gasturbiner (inklusive gaskombiverk) (6)

50 (7)

100

Gasmotorer

75

100

| 6. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder fasta eller flytande bränslen






  Installerad tillförd effekt (MWt) | |
| --- | --- | --- |
| 50–300 | 20 |
| > 300 | 10
  20 för biomassa och torv |

6.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder fasta eller flytande bränslen

Installerad tillförd effekt (MWt)

50–300

20

> 300

10

20 för biomassa och torv

| 7. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder gasformiga bränslen






  Generellt | 5 |
| --- | --- | --- |
| Masugnsgas | 10 |
| Gaser från stålindustrin som kan användas på annat ställe | 30 |

7.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för stoft för pannor som använder gasformiga bränslen

Generellt

5

Masugnsgas

10

Gaser från stålindustrin som kan användas på annat ställe

30

Del 3

Kontroll av utsläpp

| 1. | Koncentrationerna av SO2, NOx

  , CO
  och stoft i rökgaserna från alla förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt på minst 100 MW ska mätas kontinuerligt.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Koncentrationerna av SO2, NOx

  , CO
  och stoft i rökgaserna från alla förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt på minst 100 MW ska mätas kontinuerligt.

▐

| 2. | Den behöriga myndigheten får besluta att det inte ska krävas kontinuerliga mätningar enligt punkt 1 i följande fall:






  a) | För förbränningsanläggningar med en livstid på mindre än 10 000 driftstimmar. |
| --- | --- | --- |

2.

Den behöriga myndigheten får besluta att det inte ska krävas kontinuerliga mätningar enligt punkt 1 i följande fall:

a)

För förbränningsanläggningar med en livstid på mindre än 10 000 driftstimmar.

| b) | För SO2 och stoft från förbränningsanläggningar som drivs med naturgas. |
| --- | --- |

b)

För SO2 och stoft från förbränningsanläggningar som drivs med naturgas.

| c) | För SO2 från förbränningsanläggningar som drivs med olja med känt svavelinnehåll som inte har någon utrustning för avsvavling av rökgaser. |
| --- | --- |

c)

För SO2 från förbränningsanläggningar som drivs med olja med känt svavelinnehåll som inte har någon utrustning för avsvavling av rökgaser.

| d) | För SO2 från förbränningsanläggningar som drivs med biomassa, om verksamhetsutövaren kan visa att utsläppen av SO2 under inga omständigheter kan överstiga de föreskrivna utsläppsgränsvärdena. |
| --- | --- |

d)

För SO2 från förbränningsanläggningar som drivs med biomassa, om verksamhetsutövaren kan visa att utsläppen av SO2 under inga omständigheter kan överstiga de föreskrivna utsläppsgränsvärdena.

| 3. | Om kontinuerliga mätningar inte krävs, ska mätningar av SO2, NOx, stoft och, för gaseldade anläggningar, även av CO göras åtminstone var sjätte månad. |
| --- | --- |

3.

Om kontinuerliga mätningar inte krävs, ska mätningar av SO2, NOx, stoft och, för gaseldade anläggningar, även av CO göras åtminstone var sjätte månad.

| 4. | För förbränningsanläggningar som drivs med stenkol eller brunkol ska utsläppen av totalkvicksilver mätas minst en gång per år. |
| --- | --- |

4.

För förbränningsanläggningar som drivs med stenkol eller brunkol ska utsläppen av totalkvicksilver mätas minst en gång per år.

| 5. | Som ett alternativ till de mätningar av SO2 och NOx som avses i punkt 3 kan andra förfaranden, efter prövning och godkännande av den behöriga myndigheten, användas för att fastställa utsläppen av SO2 och NOx. För sådana förfaranden ska användas tillämpliga CEN-standarder eller, om CEN-standarder inte är tillgängliga, ISO-standarder och nationella eller internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet. |
| --- | --- |

5.

Som ett alternativ till de mätningar av SO2 och NOx som avses i punkt 3 kan andra förfaranden, efter prövning och godkännande av den behöriga myndigheten, användas för att fastställa utsläppen av SO2 och NOx. För sådana förfaranden ska användas tillämpliga CEN-standarder eller, om CEN-standarder inte är tillgängliga, ISO-standarder och nationella eller internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet.

| 6. | Den behöriga myndigheten ska underrättas om betydande förändringar som avser den typ av bränsle som används och anläggningens driftsätt. Den behöriga myndigheten ska besluta om kontrollkraven enligt punkterna 1–4 fortfarande är lämpliga eller om de måste ändras. |
| --- | --- |

6.

Den behöriga myndigheten ska underrättas om betydande förändringar som avser den typ av bränsle som används och anläggningens driftsätt. Den behöriga myndigheten ska besluta om kontrollkraven enligt punkterna 1–4 fortfarande är lämpliga eller om de måste ändras.

| 7. | De kontinuerliga mätningar som genomförs i enlighet med punkt 1 ska omfatta mätning av syreinnehåll, temperatur och tryck och innehållet av vattenånga i rökgaserna. Kontinuerliga mätningar av innehållet av vattenånga i rökgaserna är inte nödvändiga, under förutsättning att den insamlade rökgasen torkas innan utsläppen analyseras. |
| --- | --- |

7.

De kontinuerliga mätningar som genomförs i enlighet med punkt 1 ska omfatta mätning av syreinnehåll, temperatur och tryck och innehållet av vattenånga i rökgaserna. Kontinuerliga mätningar av innehållet av vattenånga i rökgaserna är inte nödvändiga, under förutsättning att den insamlade rökgasen torkas innan utsläppen analyseras.

| 8. | Provtagning och analys av relevanta förorenande ämnen och mätning av driftsparametrar samt kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och metoder för referensmätningar för att kalibrera dessa system ska genomföras i enlighet med CEN-standarder. Om CEN-standarder inte är tillgängliga, ska ISO-standarder och nationella eller internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas.
  Automatiska mätsystem ska minst en gång per år kontrolleras genom parallella mätningar med referensmätmetoderna.
  Verksamhetsutövaren ska underrätta den behöriga myndigheten om resultaten från kontrollerna av automatiska mätsystem. |
| --- | --- |

8.

Provtagning och analys av relevanta förorenande ämnen och mätning av driftsparametrar samt kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och metoder för referensmätningar för att kalibrera dessa system ska genomföras i enlighet med CEN-standarder. Om CEN-standarder inte är tillgängliga, ska ISO-standarder och nationella eller internationella standarder som säkerställer att uppgifterna är av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas.

Automatiska mätsystem ska minst en gång per år kontrolleras genom parallella mätningar med referensmätmetoderna.

Verksamhetsutövaren ska underrätta den behöriga myndigheten om resultaten från kontrollerna av automatiska mätsystem.

| 9. | När det gäller utsläppsgränsvärden får värdena på de 95-procentiga konfidensintervallen för ett enskilt uppmätt resultat inte överstiga följande procentuella andelar av utsläppsgränsvärdena:






  Kolmonoxid | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Svaveldioxid | 20 % |
| Kväveoxider | 20 % |
| Stoft | 30 % |

9.

När det gäller utsläppsgränsvärden får värdena på de 95-procentiga konfidensintervallen för ett enskilt uppmätt resultat inte överstiga följande procentuella andelar av utsläppsgränsvärdena:

Kolmonoxid

10 %

Svaveldioxid

20 %

Kväveoxider

20 %

Stoft

30 %

| 10. | De validerade tim- och dygnsmedelvärdena ska fastställas med utgångspunkt från de uppmätta giltiga timmedelvärdena, efter att värdet på det ovan angivna konfidensintervallet har dragits ifrån.
  Varje dygn under vilket mer än tre timmedelvärden är ogiltiga på grund av att det automatiska mätsystemet inte fungerar eller genomgår underhåll, ska ogiltigförklaras. Om mer än tio dygn under ett år ogiltigförklaras av sådana skäl ska den behöriga myndigheten kräva att verksamhetsutövaren vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra det automatiska mätsystemets tillförlitlighet. |
| --- | --- |

10.

De validerade tim- och dygnsmedelvärdena ska fastställas med utgångspunkt från de uppmätta giltiga timmedelvärdena, efter att värdet på det ovan angivna konfidensintervallet har dragits ifrån.

Varje dygn under vilket mer än tre timmedelvärden är ogiltiga på grund av att det automatiska mätsystemet inte fungerar eller genomgår underhåll, ska ogiltigförklaras. Om mer än tio dygn under ett år ogiltigförklaras av sådana skäl ska den behöriga myndigheten kräva att verksamhetsutövaren vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra det automatiska mätsystemets tillförlitlighet.

Del 4

Bedömning av efterlevnad av utsläppsgränsvärden

| 1. | När kontinuerliga mätningar utförs ska utsläppsgränsvärdena i delarna 1 och 2 anses vara uppfyllda om bedömningen av de resultat som avser den faktiska drifttiden under ett kalenderår visar att






  a) | inga validerade
  dygnsmedelvärden
  överstiger de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2,
  ▐ |
| --- | --- | --- |

1.

När kontinuerliga mätningar utförs ska utsläppsgränsvärdena i delarna 1 och 2 anses vara uppfyllda om bedömningen av de resultat som avser den faktiska drifttiden under ett kalenderår visar att

a)

inga validerade
  dygnsmedelvärden
  överstiger de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2,

▐

| b) | 95 % av alla validerade timmedelvärden under året inte överstiger 200 % av de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

95 % av alla validerade timmedelvärden under året inte överstiger 200 % av de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2.

▐

| 2. | Om kontinuerliga mätningar inte krävs, ska de utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2 anses vara uppfyllda om mätresultaten från varje serie mätningar eller från de andra förfaranden som utformats och beslutats enligt regler som fastställts av de behöriga myndigheterna inte överstiger utsläppsgränsvärdena. |
| --- | --- |

2.

Om kontinuerliga mätningar inte krävs, ska de utsläppsgränsvärden som anges i delarna 1 och 2 anses vara uppfyllda om mätresultaten från varje serie mätningar eller från de andra förfaranden som utformats och beslutats enligt regler som fastställts av de behöriga myndigheterna inte överstiger utsläppsgränsvärdena.

---

(1)  Med naturgas avses naturligt förekommande metan med högst 20 volymprocent ädelgaser och andra beståndsdelar.

(2)  75 mg/Nm3 i följande fall, där gasturbinens verkningsgrad är fastställd vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO:

| (i) | Gasturbiner som används i kraftvärmesystem med en total verkningsgrad på mer än 75 %. |
| --- | --- |

(i)

Gasturbiner som används i kraftvärmesystem med en total verkningsgrad på mer än 75 %.

| (ii) | Gasturbiner som används i gaskombiverk med i genomsnitt en total årlig elektrisk verkningsgrad på mer än 55 %. |
| --- | --- |

(ii)

Gasturbiner som används i gaskombiverk med i genomsnitt en total årlig elektrisk verkningsgrad på mer än 55 %.

| (iii) | Gasturbiner för mekaniska drivanordningar. |
| --- | --- |

(iii)

Gasturbiner för mekaniska drivanordningar.

(3)  För gasturbiner med enkel process som inte tillhör någon av de kategorier som nämns i anmärkning (2), men som har en verkningsgrad på mer än 35 % – fastställd vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO – ska utsläppsgränsvärdet för NOx vara 50xη/35, där η är gasturbinens verkningsgrad vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO uttryckt i procent.

(4)  Dessa utsläppsgränsvärden gäller även gasturbiner som använder lätta och medeltunga destillat som flytande bränslen.

För gasturbiner (inklusive gaskombiverk), gäller de utsläppsgränsvärden för NOx och CO som anges i tabellen i denna punkt endast över 70 % belastning.

Gasturbiner
  eller gasmotorer
  för reservdrift som drivs mindre än 500 timmar per år ska inte omfattas av de utsläppsgränsvärden som anges i denna punkt. Verksamhetsutövaren vid sådana anläggningar ska registrera driftstiden.

(5)  
  För anläggningar, enligt 4.1 och 4.3 i direktiv 2001/80/EG, som använder masugnsgas och/eller koksugnsgas och för kvävedioxid och kvävemonoxid, uttryckta i kvävedioxid, ska ett utsläppsgränsvärde på 135 mg/Nm3 gälla.

(6)  För gasturbiner som använder lätta och medeltunga destillat som flytande bränslen ska de utsläppsgränsvärden för NOx och CO som anges i denna punkt också gälla.

(7)  För gasturbiner med enkel process och en verkningsgrad på mer än 35 % – fastställd vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO – ska utsläppsgränsvärdet vara 50xη/35, där η är gasturbinens verkningsgrad vid grundbelastningsbetingelser enligt ISO uttryckt i procent.

För gasturbiner (inklusive gaskombiverk) gäller de utsläppsgränsvärden för NOx och CO som anges i denna punkt endast över 70 % belastning.

Gasturbiner
  eller gasmotorer
  för reservdrift som drivs mindre än 500 timmar per år ska
  inte omfattas av
  de utsläppsgränsvärden som anges i denna punkt. Verksamhetsutövaren vid sådana anläggningar ska registrera driftstiden.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA VI

Tekniska bestämmelser om avfallsförbränningsanläggningar och samförbränningsanläggningar

Del 1

Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| a) | ”befintlig avfallsförbränningsanläggning”: en av följande avfallsförbränningsanläggningar






  i) | som var i drift och hade tillstånd i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning före den28 december 2002, |
| --- | --- | --- |

a)

”befintlig avfallsförbränningsanläggning”: en av följande avfallsförbränningsanläggningar

i)

som var i drift och hade tillstånd i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning före den28 december 2002,

| ii) | som har fått tillstånd eller registrerats för avfallsförbränning och hade tillstånd som utfärdats före den 28 december 2002 i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning, under förutsättning att anläggningen togs i drift senast den 28 december 2003, |
| --- | --- |

ii)

som har fått tillstånd eller registrerats för avfallsförbränning och hade tillstånd som utfärdats före den 28 december 2002 i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning, under förutsättning att anläggningen togs i drift senast den 28 december 2003,

| iii) | som enligt den behöriga myndighetens uppfattning hade lämnat in en fullständig ansökan om godkännande vilken var under behandling före den 28 december 2002, under förutsättning att anläggningen togs i drift senast den 28 december 2004. |
| --- | --- |

iii)

som enligt den behöriga myndighetens uppfattning hade lämnat in en fullständig ansökan om godkännande vilken var under behandling före den 28 december 2002, under förutsättning att anläggningen togs i drift senast den 28 december 2004.

| b) | ”ny avfallsförbränningsanläggning”: varje avfallsförbränningsanläggning som inte omfattas av led a. |
| --- | --- |

b)

”ny avfallsförbränningsanläggning”: varje avfallsförbränningsanläggning som inte omfattas av led a.

Del 2

Ekvivalensfaktorer för dibenso-
  p
  -dioxiner och dibensofuraner

Vid bestämningen av totalkoncentrationen av dioxiner och furaner ska koncentrationerna av följande dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner multipliceras med följande ekvivalensfaktorer innan de summeras:

| | Toxisk ekvivalensfaktor |
| --- | --- |
| 2,3,7,8 — Tetraklordibensodioxin (TCDD) | 1 |
| 1,2,3,7,8 — Pentaklordibensodioxin (PeCDD) | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — Heptaklordibensodioxin (HpCDD) | 0,01 |
| Oktaklordibensodioxin (OCDD) | 0,001 |
| 2,3,7,8 — Tetraklordibensofuran (TCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,7,8 — Pentaklordibensofuran (PeCDF) | 0,5 |
| 1,2,3,7,8 — Pentaklordibensofuran (PeCDF) | 0,05 |
| 1,2,3,4,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — Hexaklordibensofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — Heptaklordibensofuran (HpCDF) | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9 — Heptaklordibensofuran (HpCDF) | 0,01 |
| Oktaklordibensofuran (OCDF) | 0,001 |

Toxisk ekvivalensfaktor

2,3,7,8 — Tetraklordibensodioxin (TCDD)

1

1,2,3,7,8 — Pentaklordibensodioxin (PeCDD)

0,5

1,2,3,4,7,8 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,6,7,8 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,7,8,9 — Hexaklordibensodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — Heptaklordibensodioxin (HpCDD)

0,01

Oktaklordibensodioxin (OCDD)

0,001

2,3,7,8 — Tetraklordibensofuran (TCDF)

0,1

2,3,4,7,8 — Pentaklordibensofuran (PeCDF)

0,5

1,2,3,7,8 — Pentaklordibensofuran (PeCDF)

0,05

1,2,3,4,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,6,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,7,8,9 — Hexaklordibensofuran (HxCDF)

0,1

2,3,4,6,7,8 — Hexaklordibensofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — Heptaklordibensofuran (HpCDF)

0,01

1,2,3,4,7,8,9 — Heptaklordibensofuran (HpCDF)

0,01

Oktaklordibensofuran (OCDF)

0,001

Del 3

Gränsvärden för utsläpp till luft från avfallsförbränningsanläggningar

1.   Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas vid en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna.

De räknas om till 11 % syre i rökgasen utom vid förbränning av spillolja såsom det definieras i artikel 3.3 i direktiv 2008/98/EG, då de räknas om till 3 % syre, och i de fall som anges i punkt 2.7 i del 6.

| 1.1. | Utsläppsgränsvärden som dygnsmedelvärden av följande förorenande ämnen (mg/Nm3)






  Totalstoft | 10 |
| --- | --- | --- |
| Organiska ämnen i gas- och ångform uttryckt som totalt organiskt kol (TOC) | 10 |
| Väteklorid (HCl) | 10 |
| Vätefluorid (HF) | 1 |
| Svaveldioxid (SO2) | 50 |
| Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på över 6 ton/h samt nya avfallsförbränningsanläggningar | 200 |
| Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på högst 6 ton/h. | 400 |

1.1.

Utsläppsgränsvärden som dygnsmedelvärden av följande förorenande ämnen (mg/Nm3)

Totalstoft

10

Organiska ämnen i gas- och ångform uttryckt som totalt organiskt kol (TOC)

10

Väteklorid (HCl)

10

Vätefluorid (HF)

1

Svaveldioxid (SO2)

50

Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på över 6 ton/h samt nya avfallsförbränningsanläggningar

200

Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på högst 6 ton/h.

400

| 1.2. | Utsläppsgränsvärden som halvtimmesmedelvärden av följande förorenande ämnen (mg/Nm3) | (100 %) A | (97 %) B |
| --- | --- | --- | --- |
| Totalstoft | 30 | 10 |
| Organiska ämnen i gas- och ångform uttryckt som totalt organiskt kol (TOC) | 20 | 10 |
| Väteklorid (HCl) | 60 | 10 |
| Vätefluorid (HF) | 4 | 2 |
| Svaveldioxid (SO2) | 200 | 50 |
| Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på över 6 ton/h samt nya avfallsförbränningsanläggningar | 400 | 200 |

1.2.

Utsläppsgränsvärden som halvtimmesmedelvärden av följande förorenande ämnen (mg/Nm3)

(100 %) A

(97 %) B

Totalstoft

30

10

Organiska ämnen i gas- och ångform uttryckt som totalt organiskt kol (TOC)

20

10

Väteklorid (HCl)

60

10

Vätefluorid (HF)

4

2

Svaveldioxid (SO2)

200

50

Kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som NO2. Gäller befintliga avfallsförbränningsanläggningar med en nominell kapacitet på över 6 ton/h samt nya avfallsförbränningsanläggningar

400

200

| 1.3. | Utsläppsgränsvärden som medelvärden (mg/Nm3) för följande tungmetaller med en provtagningsperiod på minst 30 minuter och högst åtta timmar







  Kadmium och kadmiumföreningar uttryckt som kadmium (Cd) | totalt: 0,05 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Tallium och talliumföreningar uttryckt som tallium (Tl) |
| Kvicksilver och kvicksilverföreningar uttryckt som kvicksilver (Hg) | 0,05 | |
| Antimon och antimonföreningar uttryckt som antimon (Sb) | totalt: 0,5 | |
| Arsenik och arsenikföreningar uttryckt som arsenik (As) |
| Bly och blyföreningar uttryckt som bly (Pb) |
| Krom- och kromföreningar uttryckt som krom (Cr) |
| Kobolt och koboltföroreningar uttryckt som kobolt (Co) |
| Koppar och kopparföreningar uttryckt som koppar (Cu) |
| Mangan och manganföreningar uttryckt som mangan (Mn) |
| Nickel och nickelföreningar uttryckt som nickel (Ni) |
| Vanadin och vanadinföreningar uttryckt som vanadin (V) |

1.3.

Utsläppsgränsvärden som medelvärden (mg/Nm3) för följande tungmetaller med en provtagningsperiod på minst 30 minuter och högst åtta timmar

Kadmium och kadmiumföreningar uttryckt som kadmium (Cd)

totalt: 0,05

Tallium och talliumföreningar uttryckt som tallium (Tl)

Kvicksilver och kvicksilverföreningar uttryckt som kvicksilver (Hg)

0,05

Antimon och antimonföreningar uttryckt som antimon (Sb)

totalt: 0,5

Arsenik och arsenikföreningar uttryckt som arsenik (As)

Bly och blyföreningar uttryckt som bly (Pb)

Krom- och kromföreningar uttryckt som krom (Cr)

Kobolt och koboltföroreningar uttryckt som kobolt (Co)

Koppar och kopparföreningar uttryckt som koppar (Cu)

Mangan och manganföreningar uttryckt som mangan (Mn)

Nickel och nickelföreningar uttryckt som nickel (Ni)

Vanadin och vanadinföreningar uttryckt som vanadin (V)

Dessa gränsvärden omfattar även de gas- och ångformiga förekomsterna av de aktuella tungmetallerna och deras föreningar.

| 1.4. | Utsläppsgränsvärden som medelvärden (ng/Nm3) av dioxiner och furaner under en provtagningsperiod på minst sex och högst åtta timmar. Utsläppsgränsvärdet avser den totala koncentrationen av dioxiner och furaner beräknad enligt del 2.






  Dioxiner och furaner | 0,1 |
| --- | --- | --- |

1.4.

Utsläppsgränsvärden som medelvärden (ng/Nm3) av dioxiner och furaner under en provtagningsperiod på minst sex och högst åtta timmar. Utsläppsgränsvärdet avser den totala koncentrationen av dioxiner och furaner beräknad enligt del 2.

Dioxiner och furaner

0,1

| 1.5. | Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för kolmonoxid i rökgaserna:






  a) | 50 som dygnsmedelvärde, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Utsläppsgränsvärden (mg/Nm3) för kolmonoxid i rökgaserna:

a)

50 som dygnsmedelvärde,

| b) | 100 som halvtimmesmedelvärde, |
| --- | --- |

b)

100 som halvtimmesmedelvärde,

| c) | 150 som tio minutersmedelvärde. |
| --- | --- |

c)

150 som tio minutersmedelvärde.

Den behöriga myndigheten får medge undantag från de utsläppsgränsvärden som anges i denna punkt för avfallsförbränningsanläggningar med fluidiserad bädd-teknik, förutsatt att det utsläppsgränsvärde för kolmonoxid som fastställs i tillståndet är högst 100 mg/Nm3 angivet som timmedelvärde.

2.   Utsläppsgränsvärden som är tillämpliga i de omständigheter som anges i artiklarna 40.5 och 41.

Den totala stofthalten i utsläppen till luft från en avfallsförbränningsanläggning får under inga omständigheter överskrida 150 mg/Nm3 uttryckt som halvtimmesmedelvärde. De gränsvärden för utsläpp till luft av totalt organiskt kol och kolmonoxid som anges i punkterna 1.2 och 1.5 b får inte överskridas.

3.   Medlemsstaterna får fastställa regler för de undantag som anges i denna bilaga.

Del 4

Bestämning av gränsvärden för utsläpp till luft från samförbränning av avfall

1.   Följande formel (blandningsregel) ska alltid tillämpas när ett särskilt gränsvärde för de totala utsläppen ”K” inte har angivits i en tabell i denna del.

Utsläppsgränsvärdena för respektive förorenande ämne och för CO i rökgaserna från samförbränning av avfall ska beräknas på följande sätt:

Formula

| Vavfall | : | är rökgasvolymen från förbränning av enbart avfall. Den är bestämd på grundval av avfallet med det lägsta värmevärdet enligt uppgift i tillståndet och omräknad till de standardförhållanden som anges i detta direktiv.
  Om den alstrade värmen från förbränning av farligt avfall motsvarar mindre än 10 % av den sammanlagda alstrade värmen i anläggningen, måste Vavfall beräknas med utgångspunkt från en (fiktiv) mängd avfall som vid förbränningen skulle motsvara 10 % alstrad värme vid en fast total värmealstring. |
| --- | --- | --- |
| Kavfall | : | Gränsvärden för utsläpp från avfallsförbränningsanläggningar som fastställs i del 3. |
| Vproc | : | är rökgasvolymen från anläggningens process, inbegripet förbränningen av de godkända bränslen som normalt används i anläggningen (avfall undantaget), beräknad på grundval av de syrehalter till vilka utsläppen ska omräknas enligt gemenskapens eller nationell lagstiftning. Om det saknas lagstiftning för detta slags anläggningar, ska rökgasernas verkliga syrehalt användas, utan spädning genom tillförsel av luft som inte behövs för processen. |
| Kproc | : | representerar utsläppsgränsvärden fastställda i denna del för vissa industriella verksamheter, eller – i avsaknad av sådana värden – utsläppsgränsvärden för anläggningar som uppfyller nationella lagar och bestämmelser för sådana anläggningar när de förbränner bränslen som normalt är godkända (avfall undantaget). I avsaknad av sådana lagar och bestämmelser ska de utsläppsgränsvärden som fastställs i tillståndet användas. Om sådana gränsvärden saknas i tillståndet ska de verkliga koncentrationerna användas. |
| K | : | representerar gränsvärden för totala utsläpp vid en syrehalt för vissa industriella verksamheter och vissa förorenande ämnen enligt denna del, eller – i avsaknad av sådana värden – gränsvärden för totala utsläpp vilka ersätter gränsvärdena enligt särskilda bilagor till detta direktiv. Den totala syrehalten bestäms utifrån förhållandet mellan delgasvolymerna från process- respektive avfallsförbränning.
  Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas för en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna. |

Vavfall

:

är rökgasvolymen från förbränning av enbart avfall. Den är bestämd på grundval av avfallet med det lägsta värmevärdet enligt uppgift i tillståndet och omräknad till de standardförhållanden som anges i detta direktiv.

Om den alstrade värmen från förbränning av farligt avfall motsvarar mindre än 10 % av den sammanlagda alstrade värmen i anläggningen, måste Vavfall beräknas med utgångspunkt från en (fiktiv) mängd avfall som vid förbränningen skulle motsvara 10 % alstrad värme vid en fast total värmealstring.

Kavfall

:

Gränsvärden för utsläpp från avfallsförbränningsanläggningar som fastställs i del 3.

Vproc

:

är rökgasvolymen från anläggningens process, inbegripet förbränningen av de godkända bränslen som normalt används i anläggningen (avfall undantaget), beräknad på grundval av de syrehalter till vilka utsläppen ska omräknas enligt gemenskapens eller nationell lagstiftning. Om det saknas lagstiftning för detta slags anläggningar, ska rökgasernas verkliga syrehalt användas, utan spädning genom tillförsel av luft som inte behövs för processen.

Kproc

:

representerar utsläppsgränsvärden fastställda i denna del för vissa industriella verksamheter, eller – i avsaknad av sådana värden – utsläppsgränsvärden för anläggningar som uppfyller nationella lagar och bestämmelser för sådana anläggningar när de förbränner bränslen som normalt är godkända (avfall undantaget). I avsaknad av sådana lagar och bestämmelser ska de utsläppsgränsvärden som fastställs i tillståndet användas. Om sådana gränsvärden saknas i tillståndet ska de verkliga koncentrationerna användas.

K

:

representerar gränsvärden för totala utsläpp vid en syrehalt för vissa industriella verksamheter och vissa förorenande ämnen enligt denna del, eller – i avsaknad av sådana värden – gränsvärden för totala utsläpp vilka ersätter gränsvärdena enligt särskilda bilagor till detta direktiv. Den totala syrehalten bestäms utifrån förhållandet mellan delgasvolymerna från process- respektive avfallsförbränning.

Alla utsläppsgränsvärden ska beräknas för en temperatur på 273,15 K, ett tryck på 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna.

Medlemsstaterna får fastställa regler för de undantag som anges i denna del.

2.   Särskilda bestämmelser för cementugnar som samförbränner avfall

| 2.1. | De utsläppsgränsvärden som anges i punkterna 2.2 och 2.3 gäller som dygnsmedelvärden för totalstoft, HCl, HF, NOx, SO2 och TOC (för kontinuerliga mätningar), som medelvärden under provtagningsperioden på minst 30 minuter och högst åtta timmar för tungmetaller och som medelvärden under provtagningsperioden på minst sex timmar och högst åtta timmar för dioxiner och furaner.
  Alla värden omräknas till 10 % syre.
  Halvtimmesmedelvärden behövs endast för beräkning av dygnsmedelvärdena. |
| --- | --- |

2.1.

De utsläppsgränsvärden som anges i punkterna 2.2 och 2.3 gäller som dygnsmedelvärden för totalstoft, HCl, HF, NOx, SO2 och TOC (för kontinuerliga mätningar), som medelvärden under provtagningsperioden på minst 30 minuter och högst åtta timmar för tungmetaller och som medelvärden under provtagningsperioden på minst sex timmar och högst åtta timmar för dioxiner och furaner.

Alla värden omräknas till 10 % syre.

Halvtimmesmedelvärden behövs endast för beräkning av dygnsmedelvärdena.

| 2.2. | K – Gränsvärden för totala utsläpp (mg/Nm3 utom för dioxiner och furaner) för följande förorenande ämnen






  Förorenande ämne | K |
| --- | --- | --- |
| Totalstoft | 30 |
| HCl | 10 |
| HF | 1 |
| NOx | 500 |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |
| Dioxiner och furaner (ng/Nm3) | 0,1 |

2.2.

K – Gränsvärden för totala utsläpp (mg/Nm3 utom för dioxiner och furaner) för följande förorenande ämnen

Förorenande ämne

K

Totalstoft

30

HCl

10

HF

1

NOx

500

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

Dioxiner och furaner (ng/Nm3)

0,1

| 2.3. | K – Gränsvärden för totala utsläpp (mg/Nm3) av svaveldioxid och totalt organiskt kol (TOC):






  Förorening | C |
| --- | --- | --- |
| SO2 | 50 |
| TOC | 10 |

2.3.

K – Gränsvärden för totala utsläpp (mg/Nm3) av svaveldioxid och totalt organiskt kol (TOC):

Förorening

C

SO2

50

TOC

10

Den behöriga myndigheten får medge undantag från de utsläppsgränsvärden som anges i denna punkt i fall då totalt organiskt kol och svaveldioxid inte härrör från avfallsförbränning.

3.   Särskilda bestämmelser för förbränningsanläggningar

3.1.   Kproc uttryckt som dygnsmedelvärden (mg/Nm3) giltiga till och med den 31 december 2015

Vid fastställande av förbränningsanläggningarnas installerade tillförda effekt gäller de regler om sammanlagda utsläpp som anges i artikel 31.

Halvtimmesmedelvärden behövs endast för beräkning av dygnsmedelvärdena.

Kproc för fasta bränslen utom biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 200 | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Stoft | 50 | 50 | 30 | 30 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

850

200

200

NOx

—

400

200

200

Stoft

50

50

30

30

Kproc för biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 200 |
| NOx | — | 350 | 300 | 200 |
| Stoft | 50 | 50 | 30 | 30 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

200

200

200

NOx

—

350

300

200

Stoft

50

50

30

30

Kproc för flytande bränslen (syrehalt 3 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 400 to 200
  (linjär minskning från 100 till 300 MWt) | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Stoft | 50 | 50 | 30 | 30 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

850

400 to 200

(linjär minskning från 100 till 300 MWt)

200

NOx

—

400

200

200

Stoft

50

50

30

30

3.2.   Kproc uttryckt som dygnsmedelvärden (mg/Nm3) giltiga från och med den 1 januari 2016

Vid fastställande av förbränningsanläggningarnas installerade tillförda effekt gäller de regler om sammanlagda utsläpp som anges i artikel 31. Halvtimmesmedelvärden behövs endast för beräkning av dygnsmedelvärdena.

3.2.1.   Kproc för förbränningsanläggningar som avses i artikel 32.2

Kproc för fasta bränslen utom biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 400
  för torv: 300 | 200 | 200 |
| NOx | — | 300
  för brunkolspulver: 400 | 200 | 200 |
| Stoft | 50 | 30 | 25
  för torv: 20 | 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

400

för torv: 300

200

200

NOx

—

300

för brunkolspulver: 400

200

200

Stoft

50

30

25

för torv: 20

20

Kproc för biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 200 |
| NOx | — | 300 | 250 | 200 |
| Stoft | 50 | 30 | 20 | 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

200

200

200

NOx

—

300

250

200

Stoft

50

30

20

20

Kproc för flytande bränslen (syrehalt 3 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 350 | 250 | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 150 |
| Stoft | 50 | 30 | 25 | 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

350

250

200

NOx

—

400

200

150

Stoft

50

30

25

20

3.2.2.   Kproc för förbränningsanläggningar som avses i artikel 32.3

Kproc för fasta bränslen utom biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 400
  för torv: 300 | 200
  för torv: 300, utom vid förbränning i fluidiserad bädd: 250 | 150
  för förbränning i cirkulerande eller trycksatt bädd eller, vid torveldning, för all förbränning i fluidiserad bädd: 200 |
| NOx | — | 300
  för torv: 250 | 200 | 150
  för pulvereldning av brunkol: 200 |
| Dust | 50 | 20 | 20 | 10
  för torv: 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

400

för torv: 300

200

för torv: 300, utom vid förbränning i fluidiserad bädd: 250

150

för förbränning i cirkulerande eller trycksatt bädd eller, vid torveldning, för all förbränning i fluidiserad bädd: 200

NOx

—

300

för torv: 250

200

150

för pulvereldning av brunkol: 200

Dust

50

20

20

10

för torv: 20

Kproc för biomassa (syrehalt 6 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 150
  för förbränning i fluidiserad bädd: 200 |
| NOx | — | 250 | 200 | 150 |
| Stoft | 50 | 20 | 20 | 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

200

200

150

för förbränning i fluidiserad bädd: 200

NOx

—

250

200

150

Stoft

50

20

20

20

Kproc för flytande bränslen (syrehalt 3 %):

| Förorenande ämne | < 50 MWt | 50–100 MWt | 100–300 MWt | > 300 MWt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 350 | 200 | 150 |
| NOx | — | 300 | 150 | 100 |
| Stoft | 50 | 30 | 25 | 20 |

Förorenande ämne

< 50 MWt

50–100 MWt

100–300 MWt

> 300 MWt

SO2

—

350

200

150

NOx

—

300

150

100

Stoft

50

30

25

20

3.3.   K – gränsvärden för totala utsläpp för tungmetaller (mg/Nm3)

uttryckta som medelvärden under en provtagningsperiod på minst 30 minuter och högst åtta timmar (syrehalt 6 % för fasta bränslen och 3 % för flytande bränslen).

| Förorenande ämne | C |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |

Förorenande ämne

C

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

3.4.   K – gränsvärde för totala utsläpp (ng/Nm3)

för dioxiner och furaner uttryckt som medelvärden under en provtagningsperiod på minst sex timmar och högst åtta timmar (syrehalt 6 % för fasta bränslen och 3 % för flytande bränslen).

| Förorenande ämne | K |
| --- | --- |
| Dioxiner och furaner | 0,1 |

Förorenande ämne

K

Dioxiner och furaner

0,1

4.   Särskilda bestämmelser för samförbränningsanläggningar i industrisektorer som inte omfattas av punkterna 2 och 3 i denna del

4.1.   K – gränsvärde för totala utsläpp (mg/Nm3)

för dioxiner och furaner uttryckt som medelvärden under en provtagningsperiod på minst sex timmar och högst åtta timmar:

| Förorenande ämne | K |
| --- | --- |
| Dioxiner och furaner | 0,1 |

Förorenande ämne

K

Dioxiner och furaner

0,1

4.2.   K – gränsvärden för totala utsläpp (mg/Nm3) för tungmetaller (mg/Nm3)

uttryckt som alla medelvärden under en provtagningsperiod på minst 30 minuter och högst åtta timmar:

| Förorenande ämne | K |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |

Förorenande ämne

K

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Del 5

Utsläppsgränsvärden för avloppsvatten från rökgasrening

| Förorenande ämnen | Gränsvärden för ofiltrerade stickprov (mg/l utom för dioxiner och furaner) |
| --- | --- |
| 1. | Totalt suspenderat material enligt definitionen i bilaga I till direktiv 91/271/EEG |

Förorenande ämnen

Gränsvärden för ofiltrerade stickprov (mg/l utom för dioxiner och furaner)

1.

Totalt suspenderat material enligt definitionen i bilaga I till direktiv 91/271/EEG

95 %

30

100 %

45

| 2. | Kvicksilver och kvicksilverföreningar uttryckt som kvicksilver (Hg) |
| --- | --- |

2.

Kvicksilver och kvicksilverföreningar uttryckt som kvicksilver (Hg)

0,03

| 3. | Kadmium och kadmiumföreningar uttryckt som kadmium (Cd) |
| --- | --- |

3.

Kadmium och kadmiumföreningar uttryckt som kadmium (Cd)

0,05

| 4. | Tallium och talliumföreningar uttryckt som tallium (Tl) |
| --- | --- |

4.

Tallium och talliumföreningar uttryckt som tallium (Tl)

0,05

| 5. | Arsenik och arsenikföreningar uttryckt som arsenik (As) |
| --- | --- |

5.

Arsenik och arsenikföreningar uttryckt som arsenik (As)

0,15

| 6. | Bly och blyföreningar uttryckt som bly (Pb) |
| --- | --- |

6.

Bly och blyföreningar uttryckt som bly (Pb)

0,2

| 7. | Krom- och kromföreningar uttryckt som krom (Cr) |
| --- | --- |

7.

Krom- och kromföreningar uttryckt som krom (Cr)

0,5

| 8. | Koppar och kopparföreningar uttryckt som koppar (Cu) |
| --- | --- |

8.

Koppar och kopparföreningar uttryckt som koppar (Cu)

0,5

| 9. | Nickel och nickelföreningar uttryckt som nickel (Ni) |
| --- | --- |

9.

Nickel och nickelföreningar uttryckt som nickel (Ni)

0,5

| 10. | Zink och zinkföreningar uttryckt som zink (Zn) |
| --- | --- |

10.

Zink och zinkföreningar uttryckt som zink (Zn)

1,5

| 11. | Dioxiner och furaner |
| --- | --- |

11.

Dioxiner och furaner

0,3 ng/l

Del 6

Kontroll av utsläpp

1.   Mätmetoder

| 1.1. | Mätningar för att bestämma koncentrationer av förorenande ämnen i luft och vatten ska genomföras på ett sådant sätt att de blir representativa. |
| --- | --- |

1.1.

Mätningar för att bestämma koncentrationer av förorenande ämnen i luft och vatten ska genomföras på ett sådant sätt att de blir representativa.

| 1.2. | För samtliga förorenande ämnen, inbegripet dioxiner och furaner, gäller att provtagning och analys, liksom kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och kalibrering av dessa, ska utföras enligt CEN-standarder. Om CEN-standarder saknas ska ISO-standarder, nationella eller internationella standarder som kan garantera data av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas. Automatiska mätsystem ska minst en gång per år kontrolleras genom parallella mätningar med referensmätmetoderna. |
| --- | --- |

1.2.

För samtliga förorenande ämnen, inbegripet dioxiner och furaner, gäller att provtagning och analys, liksom kvalitetssäkring av automatiska mätsystem och kalibrering av dessa, ska utföras enligt CEN-standarder. Om CEN-standarder saknas ska ISO-standarder, nationella eller internationella standarder som kan garantera data av likvärdig vetenskaplig kvalitet tillämpas. Automatiska mätsystem ska minst en gång per år kontrolleras genom parallella mätningar med referensmätmetoderna.

| 1.3. | I fråga om dygnsmedelvärden av utsläpp får värdena på de 95-procentiga konfidensintervallen i de enskilda mätvärdena inte överskrida följande procentandelar av utsläppsgränsvärdena:






  Kolmonoxid: | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Svaveldioxid: | 20 % |
| Kvävedioxid: | 20 % |
| Totalstoft: | 30 % |
| Totalt organiskt kol: | 30 % |
| Väteklorid: | 40 % |
| Vätefluorid: | 40 %. |

1.3.

I fråga om dygnsmedelvärden av utsläpp får värdena på de 95-procentiga konfidensintervallen i de enskilda mätvärdena inte överskrida följande procentandelar av utsläppsgränsvärdena:

Kolmonoxid:

10 %

Svaveldioxid:

20 %

Kvävedioxid:

20 %

Totalstoft:

30 %

Totalt organiskt kol:

30 %

Väteklorid:

40 %

Vätefluorid:

40 %.

Periodiska mätningar av utsläpp till luft och vatten ska göras i enlighet med punkterna 1.1 och 1.2.

2.   Mätningar av luftförorenande ämnen

| 2.1. | Följande mätningar av luftförorenande ämnen ska utföras:






  a) | Kontinuerliga mätningar av följande ämnen: Kväveoxider, förutsatt att utsläppsgränsvärdena är fastställda, kolmonoxid, totalstoft, totalt organiskt kol, väteklorid, vätefluorid, svaveldioxid. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Följande mätningar av luftförorenande ämnen ska utföras:

a)

Kontinuerliga mätningar av följande ämnen: Kväveoxider, förutsatt att utsläppsgränsvärdena är fastställda, kolmonoxid, totalstoft, totalt organiskt kol, väteklorid, vätefluorid, svaveldioxid.

| b) | Kontinuerliga mätningar av följande driftparametrar: Temperatur nära förbränningskammarens innervägg, eller en annan representativ punkt i förbränningskammaren efter tillstånd från behörig myndighet samt rökgasernas syrehalt, tryck, temperatur och halt av vattenånga. |
| --- | --- |

b)

Kontinuerliga mätningar av följande driftparametrar: Temperatur nära förbränningskammarens innervägg, eller en annan representativ punkt i förbränningskammaren efter tillstånd från behörig myndighet samt rökgasernas syrehalt, tryck, temperatur och halt av vattenånga.

| c) | Minst två mätningar årligen av tungmetaller, dioxiner och furaner; dock ska under de första tolv driftmånaderna en mätning göras minst var tredje månad. |
| --- | --- |

c)

Minst två mätningar årligen av tungmetaller, dioxiner och furaner; dock ska under de första tolv driftmånaderna en mätning göras minst var tredje månad.

| 2.2. | Rökgasernas uppehållstid, minimitemperatur och syrehalt ska kontrolleras på lämpligt sätt minst en gång i samband med att avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen tas i bruk samt under de mest ogynnsamma driftsförhållanden som kan förutses. |
| --- | --- |

2.2.

Rökgasernas uppehållstid, minimitemperatur och syrehalt ska kontrolleras på lämpligt sätt minst en gång i samband med att avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningen tas i bruk samt under de mest ogynnsamma driftsförhållanden som kan förutses.

| 2.3. | Kontinuerlig mätning av vätefluorid är inte nödvändig om behandlingssteg för väteklorid används som säkerställer att utsläppsgränsvärdet för väteklorid inte överskrids. I det fallet ska utsläppen av vätefluorid omfattas av periodiska mätningar enligt punkt 2.1 c. |
| --- | --- |

2.3.

Kontinuerlig mätning av vätefluorid är inte nödvändig om behandlingssteg för väteklorid används som säkerställer att utsläppsgränsvärdet för väteklorid inte överskrids. I det fallet ska utsläppen av vätefluorid omfattas av periodiska mätningar enligt punkt 2.1 c.

| 2.4. | Kontinuerlig mätning av halten av vattenånga är inte nödvändig om rökgasprovet torkas innan utsläppen analyseras. |
| --- | --- |

2.4.

Kontinuerlig mätning av halten av vattenånga är inte nödvändig om rökgasprovet torkas innan utsläppen analyseras.

| 2.5. | Den behöriga myndigheten får besluta att det inte ska krävas kontinuerliga mätningar av väteklorid, vätefluorid och svaveldioxid i avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar, och att det ska krävas periodiska mätningar enligt punkt 2.1 c ▐ om verksamhetsutövaren kan visa att utsläppen av dessa föroreningar under inga omständigheter kan överskrida de fastställda utsläppsgränsvärdena.
  Detta undantag ska inte gälla då blandat avfall från olika källor bränns.


  ▐ |
| --- | --- |

2.5.

Den behöriga myndigheten får besluta att det inte ska krävas kontinuerliga mätningar av väteklorid, vätefluorid och svaveldioxid i avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggningar, och att det ska krävas periodiska mätningar enligt punkt 2.1 c ▐ om verksamhetsutövaren kan visa att utsläppen av dessa föroreningar under inga omständigheter kan överskrida de fastställda utsläppsgränsvärdena.
  Detta undantag ska inte gälla då blandat avfall från olika källor bränns.

▐

| 2.6. | Den behöriga myndigheten får besluta att det ska krävas
  enbart en mätning
  per år eller inga mätningar av tungmetaller samt av dioxiner och furaner i följande fall:






  a) | Utsläppen från samförbränning eller förbränning av avfall under alla omständigheter är lägre än 50 % av utsläppsgränsvärdena. |
| --- | --- | --- |

2.6.

Den behöriga myndigheten får besluta att det ska krävas
  enbart en mätning
  per år eller inga mätningar av tungmetaller samt av dioxiner och furaner i följande fall:

a)

Utsläppen från samförbränning eller förbränning av avfall under alla omständigheter är lägre än 50 % av utsläppsgränsvärdena.

| b) | Det avfall som ska samförbrännas eller förbrännas enbart består av vissa sorterade brännbara fraktioner av icke-farligt avfall, som inte lämpar sig för materialåtervinning och uppvisar vissa egenskaper och som närmare specificeras på grundval av den bedömning som avses i c. |
| --- | --- |

b)

Det avfall som ska samförbrännas eller förbrännas enbart består av vissa sorterade brännbara fraktioner av icke-farligt avfall, som inte lämpar sig för materialåtervinning och uppvisar vissa egenskaper och som närmare specificeras på grundval av den bedömning som avses i c.

| c) | Verksamhetsutövaren kan, på grundval av information om kvaliteten hos det avfall som avses och kontrollen av utsläppen, visa att utsläppen under alla omständigheter är betydligt lägre än utsläppsgränsvärdena för tungmetaller, dioxiner och furaner. |
| --- | --- |

c)

Verksamhetsutövaren kan, på grundval av information om kvaliteten hos det avfall som avses och kontrollen av utsläppen, visa att utsläppen under alla omständigheter är betydligt lägre än utsläppsgränsvärdena för tungmetaller, dioxiner och furaner.

| d) | Verksamhetsutövaren kan bevisa att varken elektriskt avfall eller avfall som innehåller klorföreningar behandlas. |
| --- | --- |

d)

Verksamhetsutövaren kan bevisa att varken elektriskt avfall eller avfall som innehåller klorföreningar behandlas.

| 2.7. | Resultaten av mätningarna ska räknas om med hjälp av de standardsyrehalter som anges i del 3 eller beräknas enligt del 4 och med användning av den formel som anges i del 7.
  Om avfall förbränns eller samförbränns i syreanrikad atmosfär får mätvärdena räknas om till en syrehalt som fastställs av den behöriga myndigheten och som avspeglar de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet.
  Om utsläppen av förorenande ämnen minskas genom rökgasrening i en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning där farligt avfall förbränns ska omräkningen vad avser syrehalten enligt första stycket utföras endast om den syrehalt som mäts upp under den period då mätningen av det aktuella förorenande ämnet sker överskrider relevant standardsyrehalt. |
| --- | --- |

2.7.

Resultaten av mätningarna ska räknas om med hjälp av de standardsyrehalter som anges i del 3 eller beräknas enligt del 4 och med användning av den formel som anges i del 7.

Om avfall förbränns eller samförbränns i syreanrikad atmosfär får mätvärdena räknas om till en syrehalt som fastställs av den behöriga myndigheten och som avspeglar de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet.

Om utsläppen av förorenande ämnen minskas genom rökgasrening i en avfallsförbrännings- eller samförbränningsanläggning där farligt avfall förbränns ska omräkningen vad avser syrehalten enligt första stycket utföras endast om den syrehalt som mäts upp under den period då mätningen av det aktuella förorenande ämnet sker överskrider relevant standardsyrehalt.

3.   Mätningar av vattenförorenande ämnen

| 3.1. | Följande mätningar ska göras vid utsläppspunkten för avloppsvatten:






  a) | Kontinuerliga mätningar av pH, temperatur och flöde. |
| --- | --- | --- |

3.1.

Följande mätningar ska göras vid utsläppspunkten för avloppsvatten:

a)

Kontinuerliga mätningar av pH, temperatur och flöde.

| b) | Dagliga stickprovsmätningar av totalt suspenderat material eller mätningar av ett flödesproportionellt representativt prov under 24 timmar. |
| --- | --- |

b)

Dagliga stickprovsmätningar av totalt suspenderat material eller mätningar av ett flödesproportionellt representativt prov under 24 timmar.

| c) | Mätning minst en gång i månaden av ett flödesproportionellt representativt prov av utsläppet under 24 timmar med avseende på Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni och Zn. |
| --- | --- |

c)

Mätning minst en gång i månaden av ett flödesproportionellt representativt prov av utsläppet under 24 timmar med avseende på Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni och Zn.

| d) | Mätning minst en gång per halvår av dioxiner och furaner; dock ska en mätning göras minst var tredje månad under de första tolv driftmånaderna. |
| --- | --- |

d)

Mätning minst en gång per halvår av dioxiner och furaner; dock ska en mätning göras minst var tredje månad under de första tolv driftmånaderna.

| 3.2. | Om avloppsvattnet från reningen av rökgaser behandlas på platsen tillsammans med avloppsvatten från andra källor i anläggningen, ska verksamhetsutövaren göra mätningar






  a) | på avloppsflödet från rökgasreningsprocesserna innan det leds vidare till den gemensamma anläggningen för rening av avloppsvatten, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Om avloppsvattnet från reningen av rökgaser behandlas på platsen tillsammans med avloppsvatten från andra källor i anläggningen, ska verksamhetsutövaren göra mätningar

a)

på avloppsflödet från rökgasreningsprocesserna innan det leds vidare till den gemensamma anläggningen för rening av avloppsvatten,

| b) | på övriga avloppsflöden innan de leds till den gemensamma anläggningen för rening av avloppsvatten, |
| --- | --- |

b)

på övriga avloppsflöden innan de leds till den gemensamma anläggningen för rening av avloppsvatten,

| c) | vid den punkt där avloppsvatten släpps ut från avfallsförbränningsanläggningen eller samförbränningsanläggningen efter slutförd rening. |
| --- | --- |

c)

vid den punkt där avloppsvatten släpps ut från avfallsförbränningsanläggningen eller samförbränningsanläggningen efter slutförd rening.

Del 7

Formel för beräkning av utsläppskoncentration vid procentuell standardsyrekoncentration

Formula

| ES | = | beräknad utsläppskoncentration vid procentuell standardsyrekoncentration |
| --- | --- | --- |
| EM | = | uppmätt utsläppskoncentration |
| OS | = | standardsyrekoncentration |
| OM | = | uppmätt syrekoncentration |

ES

=

beräknad utsläppskoncentration vid procentuell standardsyrekoncentration

EM

=

uppmätt utsläppskoncentration

OS

=

standardsyrekoncentration

OM

=

uppmätt syrekoncentration

Del 8

Bedömning av efterlevnad av utsläppsgränsvärden

1.   Gränsvärden för utsläpp till luft

| 1.1. | Utsläppsgränsvärdena för luft ska anses vara uppfyllda om






  a) | inget dygnsmedelvärde överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i punkt 1.1 i del 3 eller i del 4 eller som beräknats i enlighet med del 4, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Utsläppsgränsvärdena för luft ska anses vara uppfyllda om

a)

inget dygnsmedelvärde överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i punkt 1.1 i del 3 eller i del 4 eller som beräknats i enlighet med del 4,

| b) | antingen inget halvtimmesmedelvärde överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i kolumn A i tabellen i punkt 1.2 i del 3 eller i förekommande fall 97 % av halvtimmesmedelvärdena under ett års tid inte överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i kolumn B i tabellen i punkt 1.2 i del 3, |
| --- | --- |

b)

antingen inget halvtimmesmedelvärde överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i kolumn A i tabellen i punkt 1.2 i del 3 eller i förekommande fall 97 % av halvtimmesmedelvärdena under ett års tid inte överskrider något av de utsläppsgränsvärden som anges i kolumn B i tabellen i punkt 1.2 i del 3,

| c) | inget av medelvärdena från de provtagningsperioder som anges för tungmetaller samt dioxiner och furaner överskrider utsläppsgränsvärdena i punkterna 1.3 och 1.4 i del 3 eller i del 4 eller som beräknats i enlighet med del 4, |
| --- | --- |

c)

inget av medelvärdena från de provtagningsperioder som anges för tungmetaller samt dioxiner och furaner överskrider utsläppsgränsvärdena i punkterna 1.3 och 1.4 i del 3 eller i del 4 eller som beräknats i enlighet med del 4,

| d) | för kolmonoxid (CO)






  i) | i fråga om avfallsförbränningsanläggningar:






  — | minst 97 % av dygnsmedelvärdena under året inte överskrider det utsläppsgränsvärde som anges i punkt 1.5 a i del 3,
  och |
| --- | --- | --- | --- |

d)

för kolmonoxid (CO)

i)

i fråga om avfallsförbränningsanläggningar:

—

minst 97 % av dygnsmedelvärdena under året inte överskrider det utsläppsgränsvärde som anges i punkt 1.5 a i del 3,

och

| — | minst 95 % av alla tiominutersmedelvärden under varje 24-timmarsperiod eller alla halvtimmesmedelvärden under samma period inte överskrider de utsläppsgränsvärden som anges i punkt 1.5 a och c i del 3, |
| --- | --- |

—

minst 95 % av alla tiominutersmedelvärden under varje 24-timmarsperiod eller alla halvtimmesmedelvärden under samma period inte överskrider de utsläppsgränsvärden som anges i punkt 1.5 a och c i del 3,

| ii) | i fråga om samförbränningsanläggningar: bestämmelserna i del 4 följs. |
| --- | --- |

ii)

i fråga om samförbränningsanläggningar: bestämmelserna i del 4 följs.

| 1.2. | Halvtimmesmedelvärdena och tiominutersmedelvärdena ska bestämmas inom den effektiva drifttiden (exklusive idriftsättning och urdrifttagning om inget avfall förbränns) på grundval av de uppmätta värdena efter det att värdena vid konfidensintervallet enligt punkt 1.3 i del 6 har dragits ifrån.
  För att ett dygnsmedelvärde ska vara giltigt får högst fem halvtimmesmedelvärden per dag förkastas på grund av funktionsfel i det kontinuerliga mätsystemet eller underhåll av detta. Högst tio dygnsmedelvärden per år får förkastas på grund av funktionsfel i det kontinuerliga mätsystemet eller underhåll av detta. |
| --- | --- |

1.2.

Halvtimmesmedelvärdena och tiominutersmedelvärdena ska bestämmas inom den effektiva drifttiden (exklusive idriftsättning och urdrifttagning om inget avfall förbränns) på grundval av de uppmätta värdena efter det att värdena vid konfidensintervallet enligt punkt 1.3 i del 6 har dragits ifrån.

För att ett dygnsmedelvärde ska vara giltigt får högst fem halvtimmesmedelvärden per dag förkastas på grund av funktionsfel i det kontinuerliga mätsystemet eller underhåll av detta. Högst tio dygnsmedelvärden per år får förkastas på grund av funktionsfel i det kontinuerliga mätsystemet eller underhåll av detta.

| 1.3. | Medelvärdena under provtagningsperioden och medelvärdena när det gäller periodiska mätningar av vätefluorid, väteklorid och svaveldioxid ska bestämmas i enlighet med kraven i artiklarna 39.1 e och 42.3 och punkt 1 i del 6. |
| --- | --- |

1.3.

Medelvärdena under provtagningsperioden och medelvärdena när det gäller periodiska mätningar av vätefluorid, väteklorid och svaveldioxid ska bestämmas i enlighet med kraven i artiklarna 39.1 e och 42.3 och punkt 1 i del 6.

2.   Gränsvärden för utsläpp till vatten

Utsläppsgränsvärdena för vatten ska anses vara uppfyllda om

| a) | för totalt suspenderat material 95 % och 100 % av de uppmätta värdena inte överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5, |
| --- | --- |

a)

för totalt suspenderat material 95 % och 100 % av de uppmätta värdena inte överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5,

| b) | för tungmetaller (Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni och Zn) inte fler än en mätning per år överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5, eller, om medlemsstaterna beslutar om fler än 20 prov per år, inte mer än 5 % av dessa stickprov överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5, |
| --- | --- |

b)

för tungmetaller (Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni och Zn) inte fler än en mätning per år överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5, eller, om medlemsstaterna beslutar om fler än 20 prov per år, inte mer än 5 % av dessa stickprov överskrider utsläppsgränsvärdena i del 5,

| c) | mätresultaten för dioxiner och furaner, inte överskrider utsläppsgränsvärdet i del 5. |
| --- | --- |

c)

mätresultaten för dioxiner och furaner, inte överskrider utsläppsgränsvärdet i del 5.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA VII

Del 1

Verksamheter

1.   Ivar och en av följande punkter ingår rengöring av utrustningen i verksamheten men inte, såvida inte annat anges, rengöring av produkterna.

2.   Limbeläggning

All verksamhet som innebär att lim anbringas på en yta, med undantag av limbeläggning och laminering i samband med tryckverksamheter.

3.   Ytbeläggningsverksamhet

All verksamhet som innebär att ett enkelt eller flera sammanhängande beläggningsskikt anbringas på följande:

| a) | Fordon enligt något av nedanstående alternativ:






  i) | Nya bilar, definierade som fordon i kategori M1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”), och kategori N1, förutsatt att de lackeras i samma anläggning som fordon i kategori M1 (1). |
| --- | --- | --- |

a)

Fordon enligt något av nedanstående alternativ:

i)

Nya bilar, definierade som fordon i kategori M1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”), och kategori N1, förutsatt att de lackeras i samma anläggning som fordon i kategori M1 (1).

| ii) | Lastbilshytter, definierade som förarhytter, och alla integrerade höljen för teknisk utrustning i fordon i kategorierna N2 och N3 i direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

ii)

Lastbilshytter, definierade som förarhytter, och alla integrerade höljen för teknisk utrustning i fordon i kategorierna N2 och N3 i direktiv 2007/46/EG.

| iii) | Skåpbilar och lastbilar, definierade som fordon i kategorierna N1, N2 och N3 i direktiv 2007/46/EG, dock inte lastbilshytter. |
| --- | --- |

iii)

Skåpbilar och lastbilar, definierade som fordon i kategorierna N1, N2 och N3 i direktiv 2007/46/EG, dock inte lastbilshytter.

| iv) | Bussar, definierade som fordon i kategorierna M2 och M3 i direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

iv)

Bussar, definierade som fordon i kategorierna M2 och M3 i direktiv 2007/46/EG.

| v) | Släpvagnar, definierade i kategorierna O1, O2, O3 och O4 i direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

v)

Släpvagnar, definierade i kategorierna O1, O2, O3 och O4 i direktiv 2007/46/EG.

| b) | Metall- eller plastytor, inbegripet ytor på flygplan, fartyg, tåg osv. |
| --- | --- |

b)

Metall- eller plastytor, inbegripet ytor på flygplan, fartyg, tåg osv.

| c) | Träytor. |
| --- | --- |

c)

Träytor.

| d) | Textil-, väv-, folie- och pappersytor. |
| --- | --- |

d)

Textil-, väv-, folie- och pappersytor.

| e) | Läder. |
| --- | --- |

e)

Läder.

Till ytbeläggningsverksamhet räknas inte beläggning av substrat med metall genom elektrofores och kemisk sprutteknik. Om samma artikel under beläggningen också trycks genom någon teknik, anses tryckningen som en del av beläggningsverksamheten. Tryckning som genomförs som en separat verksamhet ska dock inte ingå, men kan omfattas av kapitel V i det här direktivet om verksamheten ligger inom räckvidden för detta.

4.   Bandlackering

All verksamhet där bandstål, rostfritt stål, belagt stål, kopparlegeringar eller aluminiumband beläggs med ett filmbildande skikt eller laminat i en kontinuerlig process.

5.   Kemtvätt

All industriell eller kommersiell verksamhet som innebär att flyktiga organiska föreningar används i en anläggning för att rengöra kläder, inredning och liknande konsumtionsvaror med undantag för manuellt borttagande av fläckar i textil- och beklädnadsindustrin.

6.   Skotillverkning

All verksamhet som innebär tillverkning av kompletta skor eller delar av sådana.

7.   Framställning av beläggningsblandningar, lacker, tryckfärg och lim

Framställning av ovanstående slut- och mellanprodukter, om de senare framställs på samma plats, genom att blanda pigment, hartser och lim med organiska lösningsmedel eller annat bärarmaterial, inbegripet dispergering och predispergering, justering av viskositet och färgton och emballering av slutprodukten.

8.   Framställning av farmaceutiska produkter

Kemisk syntes, fermentering, extrahering, formulering och färdigställande av farmaceutiska produkter och tillverkning av mellanprodukter, om den utförs på samma plats.

9.   Tryckning

All reproduktionsverksamhet för text och/eller bild där tryckfärg med hjälp av en bildbärare överförs till en yta av något slag. I verksamheten ingår tillhörande lackerings-, beläggnings- och lamineringsteknik. Endast följande underprocesser omfattas av kapitel V:

| a) | Flexografi – en tryckverksamhet i vilken det används en bildbärare av gummi eller elastiska polymerer på vilken tryckområdena på bildbäraren är upphöjda, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning. |
| --- | --- |

a)

Flexografi – en tryckverksamhet i vilken det används en bildbärare av gummi eller elastiska polymerer på vilken tryckområdena på bildbäraren är upphöjda, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning.

| b) | Rulloffset med heatset-färg – en rulltryckverksamhet i vilken det används en bildbärare där tryckområdena och icke-tryckområdena är på samma nivå, och rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark. Icke-tryckområdet är så behandlat att det absorberar vatten och alltså är färgavvisande. Tryckområdet är så behandlat att det tar upp och överför färg till den yta som ska tryckas. Avdunstning sker i en ugn där varmluft används för att hetta upp det tryckta materialet. |
| --- | --- |

b)

Rulloffset med heatset-färg – en rulltryckverksamhet i vilken det används en bildbärare där tryckområdena och icke-tryckområdena är på samma nivå, och rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark. Icke-tryckområdet är så behandlat att det absorberar vatten och alltså är färgavvisande. Tryckområdet är så behandlat att det tar upp och överför färg till den yta som ska tryckas. Avdunstning sker i en ugn där varmluft används för att hetta upp det tryckta materialet.

| c) | Laminering i samband med tryckverksamhet – vidhäftning av två eller flera flexibla material för framställning av laminat. |
| --- | --- |

c)

Laminering i samband med tryckverksamhet – vidhäftning av två eller flera flexibla material för framställning av laminat.

| d) | Djuptryck av publikationer – rotogravyrtryckverksamhet för tryckning av tidskrifter, broschyrer, kataloger och liknande produkter med hjälp av toluenbaserade tryckfärger. |
| --- | --- |

d)

Djuptryck av publikationer – rotogravyrtryckverksamhet för tryckning av tidskrifter, broschyrer, kataloger och liknande produkter med hjälp av toluenbaserade tryckfärger.

| e) | Rotogravyr – en tryckverksamhet i vilken det används en cylindrisk bildbärare där tryckområdet är nedsänkt under icke-tryckområdet, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning. Fördjupningarna fylls med färg och överskottsfärgen avlägsnas från icke-tryckområdet innan tryckytan kommer i kontakt med cylindern och färgen i fördjupningarna avsätts på den. |
| --- | --- |

e)

Rotogravyr – en tryckverksamhet i vilken det används en cylindrisk bildbärare där tryckområdet är nedsänkt under icke-tryckområdet, varvid används flytande tryckfärger som torkar genom avdunstning. Fördjupningarna fylls med färg och överskottsfärgen avlägsnas från icke-tryckområdet innan tryckytan kommer i kontakt med cylindern och färgen i fördjupningarna avsätts på den.

| f) | Rotationsscreentryck – en rulltryckverksamhet i vilken färgen överförs till tryckytan genom att den pressas genom en porös bildbärare, där tryckområdet är öppet och icke-tryckområdet är täckt, varvid används flytande färger som torkar endast genom avdunstning. Rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark. |
| --- | --- |

f)

Rotationsscreentryck – en rulltryckverksamhet i vilken färgen överförs till tryckytan genom att den pressas genom en porös bildbärare, där tryckområdet är öppet och icke-tryckområdet är täckt, varvid används flytande färger som torkar endast genom avdunstning. Rulltryckning innebär att materialet som ska tryckas matas in i maskinen från en rulle och inte som separata ark.

| g) | Lackering – en verksamhet i vilken lack eller ett limskikt anbringas på ett flexibelt material för senare förslutning av emballaget. |
| --- | --- |

g)

Lackering – en verksamhet i vilken lack eller ett limskikt anbringas på ett flexibelt material för senare förslutning av emballaget.

10.   Förädling av gummi

All verksamhet som innebär blandning, malning, kalandrering, extrudering och vulkanisering av naturgummi eller syntetiskt gummi och kompletterande förfaranden genom vilka naturgummi eller syntetiskt gummi omvandlas till en färdig produkt.

11.   Ytrengöring

All verksamhet, med undantag av kemtvätt, men inbegripet avfettning, där föroreningar på materialytor avlägsnas med hjälp av organiska lösningsmedel. En rengöringsverksamhet i vilken det ingår ett eller flera rengöringssteg före eller efter en annan verksamhet ska betraktas som en enda ytrengöringsverksamhet. Denna verksamhet avser inte rengöring av utrustningen utan rengöring av produktytor.

12.   Utvinning av vegetabiliska oljor och animaliskt fett och raffinering av vegetabiliska oljor

All verksamhet som gäller utvinning av vegetabiliska oljor från fröer och andra vegetabiliska ämnen, beredning av torra återstoder för framställning av djurfoder, rening av fetter och vegetabiliska oljor utvunna ur fröer, vegetabiliskt material och/eller animaliskt material.

13.   Fordonsreparationslackering

All industriell eller kommersiell beläggningsverksamhet och därtill hörande avfettningsverksamhet som utför något av följande:

| a) | Ursprunglig lackering av vägfordon, såsom de definieras i direktiv 2007/46/EG eller en del av dessa, med material som är avsedda för reparationslackering om detta sker på annan plats än den ursprungliga produktionslinjen. |
| --- | --- |

a)

Ursprunglig lackering av vägfordon, såsom de definieras i direktiv 2007/46/EG eller en del av dessa, med material som är avsedda för reparationslackering om detta sker på annan plats än den ursprungliga produktionslinjen.

| b) | Lackering av släpvagnar (inbegripet påhängsvagnar) (kategori O i direktiv 2007/46/EG). |
| --- | --- |

b)

Lackering av släpvagnar (inbegripet påhängsvagnar) (kategori O i direktiv 2007/46/EG).

14.   Beläggning av lindningstråd

All beläggningsverksamhet som avser metalledare som används för lindning av spolar till transformatorer och motorer osv.

15.   Träimpregnering

All verksamhet som innebär att virke konserveras.

16.   Trä- och plastlaminering

All verksamhet som innebär vidhäftning av trä och/eller plast för framställning av laminatprodukter.

Del 2

Tröskelvärden och utsläppsgränsvärden

Utsläppsgränsvärdena i avgaser ska beräknas vid en temperatur av 273,15 K, ett tryck av 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i avgaserna.

| | Verksamhet
  (Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år) | Tröskelvärde
  (Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år) | Gränsvärde för utsläpp i avgaser (mg C/Nm3) | Gränsvärde för flyktiga utsläpp (i % av tillförda lösningsmedel) | Gränsvärden för totala utsläpp | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nya anläggningar | Befintliga anläggningar | Nya anläggningar | Befintliga anläggningar |
| 1 | Rulloffset med heatset-färg
  (> 15) | 15–25 | 100 | 30 (1) | | (1) Återstoder av lösningsmedel i den färdiga produkten ska inte anses som en del av de flyktiga utsläppen. |
| > 25 | 20 | 30 (1) |
| 2 | Djuptryck av publikationer
  (> 25) | | 75 | 10 | 15 | | | |
| 3 | Annan rotogravyr, flexografi, rotationsscreentryck, laminering eller lackering (> 15) rotationsscreentryck på textil/papp (> 30) | 15–25 | 100 | 25 | | (1) Gränsvärde för rotationsscreentryck på textil och på papp. |
| > 25 | 100 | 20 |
| > 30 (1) | 100 | 20 |
| 4 | Ytrengöring med användning av de föreningar som anges i artikel 53.5.
  (> 1) | 1–5 | 20 (1) | 15 | | (1) Gränsvärdet gäller föreningarnas massa i mg C/Nm3, inte den totala kolhalten. |
| > 5 | 20 (1) | 10 |
| 5 | Annan ytrengöring
  (> 2) | 2–10 | 75 (1) | 20 (1) | | (1) I anläggningar för vilka det kan påvisas för den behöriga myndigheten att genomsnittshalten av organiskt lösningsmedel i alla rengöringsmaterial inte överstiger 30 viktprocent behöver dessa värden inte tillämpas. |
| > 10 | 75 (1) | 15 (1) |
| 6 | Fordonslackering (< 15) och fordonsreparationslackering | > 0,5 | 50 (1) | 25 | | (1) Överensstämmelse med del 8 punkt 2 ska kunna visas på grundval av mätningar under i genomsnitt 15 minuter. |
| 7 | Band-lackering
  (> 25) | | 50 (1) | 5 | 10 | | (1) För anläggningar i vilka det används teknik som möjliggör användning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150. |
| 8 | Annan beläggning, inbegripet metall-, plast-, textil (5), väv, folie- och pappersbeläggning
  (> 5) | 5–15 | 100 (1) (4) | 25 (4) | | (1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inneslutna beläggnings- och torkningsprocesser.
  (2) Det första gränsvärdet för utsläpp gäller för torkningsprocesser, det andra för beläggningsprocesser.
  (3) För textilbeläggningsanläggningar i vilka det används teknik som möjliggör användning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp från beläggnings- och torkningsprocesser sammantaget vara 150.
  (4) Beläggningsverksamheter som inte kan utövas med inneslutning (såsom skeppsbyggnad, flygplanslackering) får undantas från dessa värden, enligt artikel 53.3.
  (5) Rotationsscreentryck på textil omfattas av verksamhet nr 3. |
| > 15 | 50/75 (2) (3) (4) | 20 (4) |
| 9 | Beläggning av lindningstråd
  (> 5) | | | | 10 g/kg (1)
  5 g/kg (2) | (1) Gäller för anläggningar där den genomsnittliga tråddiametern är ≤ 0,1 mm.
  (2) Gäller för alla andra anläggningar. |
| 10 | Beläggning av träytor
  (> 15) | 15–25 | 100 (1) | 25 | | (1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inneslutna beläggnings-, och torkningsprocesser.
  (2) Det första värdet gäller för torkningsprocesser, det andra för beläggningsprocesser. |
| > 25 | 50/75 (2) | 20 |
| 11 | Kemtvätt | | | | 20 g/kg (1) (2) | (1) Uttryckt i massa av utsläppt lösningsmedel per kilogram av den rengjorda och torkade produkten.
  (2) Gränsvärdet för utsläpp i del 4 punkt 2 gäller inte för denna verksamhet. |
| 12 | Träimpregnering
  (> 25) | | 100 (1) | 45 | 11 kg/m3 | (1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inte för impregnering med kreosot. |
| 13 | Läderbeläggning
  (> 10) | 10–25 | | | 85 g/m2 | Gränsvärdena för utsläpp uttrycks i gram utsläppta lösningsmedel för varje m2 av den tillverkade produkten.
  (1) För läderbeläggningsverksamhet som rör inredning och särskilt lädervaror som används som mindre konsumtionsvaror såsom väskor, skärp, plånböcker etc. |
| > 25 | 75 g/m2 |
| > 10 (1) | 150 g/m2 |
| 14 | Skotillverkning
  (> 5) | | | | 25 g per par | Gränsvärdet för totala utsläpp uttrycks i gram utsläppta lösningsmedel för varje tillverkat par av kompletta skor. |
| 15 | Trä- och plastlaminering
  (> 5) | | | | 30 g/m2 | |
| 16 | Limbeläggning
  (> 5) | 5–15 | 50 (1) | 25 | | (1) Vid användning av teknik som möjliggör återanvändning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150. |
| > 15 | 50 (1) | 20 |
| 17 | Tillverkning av beläggningsblandningar, lacker, tryckfärg och lim
  (> 100) | 100–1 000 | 150 | 5 | 5 % av tillförda lösningsmedel | Gränsvärdet för flyktiga utsläpp gäller inte för lösningsmedel som säljs som en del av en beläggningsblandning i en sluten behållare. |
| > 1 000 | 150 | 3 | 3 % av tillförda lösningsmedel |
| 18 | Omvandling av gummi
  (> 15) | | 20 (1) | 25 (2) | 25 % av tillförda lösningsmedel | (1) Vid användning av teknik som möjliggör återanvändning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150.
  (2) Gränsvärdet för flyktiga utsläpp gäller inte för lösningsmedel som säljs som en del av en produkt eller en blandning i en sluten behållare. |
| 19 | Utvinning av vegetabiliska oljor och animaliskt fett och raffinering av vegetabiliska oljor
  (> 10) | | | | Animaliskt fett:
  1,5 kg/ton
  Ricinfrön:
  3,0 kg/ton
  Rapsfrön:
  1,0 kg/ton
  Solrosfrön:
  1,0 kg/ton
  Sojabönor (normal krossning):
  0,8 kg/ton
  Sojabönor (vita flingor):
  1,2 kg/ton
  Andra fröer och annat vegetabiliskt material: | 3 kg/ton (1) |

Verksamhet

(Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år)

Tröskelvärde

(Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år)

Gränsvärde för utsläpp i avgaser (mg C/Nm3)

Gränsvärde för flyktiga utsläpp (i % av tillförda lösningsmedel)

Gränsvärden för totala utsläpp

Särskilda bestämmelser

Nya anläggningar

Befintliga anläggningar

Nya anläggningar

Befintliga anläggningar

1

Rulloffset med heatset-färg

(> 15)

15–25

100

30 (1)

(1) Återstoder av lösningsmedel i den färdiga produkten ska inte anses som en del av de flyktiga utsläppen.

> 25

20

30 (1)

2

Djuptryck av publikationer

(> 25)

75

10

15

3

Annan rotogravyr, flexografi, rotationsscreentryck, laminering eller lackering (> 15) rotationsscreentryck på textil/papp (> 30)

15–25

100

25

(1) Gränsvärde för rotationsscreentryck på textil och på papp.

> 25

100

20

> 30 (1)

100

20

4

Ytrengöring med användning av de föreningar som anges i artikel 53.5.

(> 1)

1–5

20 (1)

15

(1) Gränsvärdet gäller föreningarnas massa i mg C/Nm3, inte den totala kolhalten.

> 5

20 (1)

10

5

Annan ytrengöring

(> 2)

2–10

75 (1)

20 (1)

(1) I anläggningar för vilka det kan påvisas för den behöriga myndigheten att genomsnittshalten av organiskt lösningsmedel i alla rengöringsmaterial inte överstiger 30 viktprocent behöver dessa värden inte tillämpas.

> 10

75 (1)

15 (1)

6

Fordonslackering (< 15) och fordonsreparationslackering

> 0,5

50 (1)

25

(1) Överensstämmelse med del 8 punkt 2 ska kunna visas på grundval av mätningar under i genomsnitt 15 minuter.

7

Band-lackering

(> 25)

50 (1)

5

10

(1) För anläggningar i vilka det används teknik som möjliggör användning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150.

8

Annan beläggning, inbegripet metall-, plast-, textil (5), väv, folie- och pappersbeläggning

(> 5)

5–15

100 (1) (4)

25 (4)

(1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inneslutna beläggnings- och torkningsprocesser.

(2) Det första gränsvärdet för utsläpp gäller för torkningsprocesser, det andra för beläggningsprocesser.

(3) För textilbeläggningsanläggningar i vilka det används teknik som möjliggör användning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp från beläggnings- och torkningsprocesser sammantaget vara 150.

(4) Beläggningsverksamheter som inte kan utövas med inneslutning (såsom skeppsbyggnad, flygplanslackering) får undantas från dessa värden, enligt artikel 53.3.

(5) Rotationsscreentryck på textil omfattas av verksamhet nr 3.

> 15

50/75 (2) (3) (4)

20 (4)

9

Beläggning av lindningstråd

(> 5)

10 g/kg (1)

5 g/kg (2)

(1) Gäller för anläggningar där den genomsnittliga tråddiametern är ≤ 0,1 mm.

(2) Gäller för alla andra anläggningar.

10

Beläggning av träytor

(> 15)

15–25

100 (1)

25

(1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inneslutna beläggnings-, och torkningsprocesser.

(2) Det första värdet gäller för torkningsprocesser, det andra för beläggningsprocesser.

> 25

50/75 (2)

20

11

Kemtvätt

20 g/kg (1) (2)

(1) Uttryckt i massa av utsläppt lösningsmedel per kilogram av den rengjorda och torkade produkten.

(2) Gränsvärdet för utsläpp i del 4 punkt 2 gäller inte för denna verksamhet.

12

Träimpregnering

(> 25)

100 (1)

45

11 kg/m3

(1) Gränsvärdet för utsläpp gäller inte för impregnering med kreosot.

13

Läderbeläggning

(> 10)

10–25

85 g/m2

Gränsvärdena för utsläpp uttrycks i gram utsläppta lösningsmedel för varje m2 av den tillverkade produkten.

(1) För läderbeläggningsverksamhet som rör inredning och särskilt lädervaror som används som mindre konsumtionsvaror såsom väskor, skärp, plånböcker etc.

> 25

75 g/m2

> 10 (1)

150 g/m2

14

Skotillverkning

(> 5)

25 g per par

Gränsvärdet för totala utsläpp uttrycks i gram utsläppta lösningsmedel för varje tillverkat par av kompletta skor.

15

Trä- och plastlaminering

(> 5)

30 g/m2

16

Limbeläggning

(> 5)

5–15

50 (1)

25

(1) Vid användning av teknik som möjliggör återanvändning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150.

> 15

50 (1)

20

17

Tillverkning av beläggningsblandningar, lacker, tryckfärg och lim

(> 100)

100–1 000

150

5

5 % av tillförda lösningsmedel

Gränsvärdet för flyktiga utsläpp gäller inte för lösningsmedel som säljs som en del av en beläggningsblandning i en sluten behållare.

> 1 000

150

3

3 % av tillförda lösningsmedel

18

Omvandling av gummi

(> 15)

20 (1)

25 (2)

25 % av tillförda lösningsmedel

(1) Vid användning av teknik som möjliggör återanvändning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150.

(2) Gränsvärdet för flyktiga utsläpp gäller inte för lösningsmedel som säljs som en del av en produkt eller en blandning i en sluten behållare.

19

Utvinning av vegetabiliska oljor och animaliskt fett och raffinering av vegetabiliska oljor

(> 10)

Animaliskt fett:

1,5 kg/ton

Ricinfrön:

3,0 kg/ton

Rapsfrön:

1,0 kg/ton

Solrosfrön:

1,0 kg/ton

Sojabönor (normal krossning):

0,8 kg/ton

Sojabönor (vita flingor):

1,2 kg/ton

Andra fröer och annat vegetabiliskt material:

3 kg/ton (1)

| | 1,5 kg/ton (2) |
| --- | --- |

1,5 kg/ton (2)

| | 4 kg/ton (3) |
| --- | --- |

4 kg/ton (3)

(1) Gränsvärden för totala utsläpp för anläggningar som bearbetar enskilda partier av frön och annat vegetabiliskt material bör fastställas av den behöriga myndigheten från fall till fall med tillämpning av bästa tillgängliga teknik.

(2) Gäller för alla fraktioneringsprocesser med undantag av degummering (avlägsnande av gummi ur oljor).

(3) Gäller för degummering.

20

Tillverkning av farmaceutiska produkter

(> 50)

20 (1)

5 (2)

15 (2)

5 % av tillförda lösningsmedel

15 % av tillförda lösningsmedel

(1) Vid användning av teknik som möjliggör återanvändning av återvunna lösningsmedel ska gränsvärdet för utsläpp vara 150.

(2) Gränsvärdet för flyktiga utsläpp gäller inte för lösningsmedel som säljs som en del av en produkt eller en blandning i en sluten behållare.

Del 3

Utsläppsgränsvärden för anläggningar inom fordonslackeringsindustrin

| 1. | Gränsvärdena för totala utsläpp uttrycks i gram utsläppta organiska lösningsmedel i förhållande till produktens kvadratmeteryta och i kilogram utsläppta organiska lösningsmedel i förhållande till karosseriet. |
| --- | --- |

1.

Gränsvärdena för totala utsläpp uttrycks i gram utsläppta organiska lösningsmedel i förhållande till produktens kvadratmeteryta och i kilogram utsläppta organiska lösningsmedel i förhållande till karosseriet.

| 2. | Ytan på en produkt i nedanstående tabell i punkt 3 definieras på följande sätt:






  — | Den yta som beräknas på den totala genom elektrofores behandlade ytan och ytan på delar som eventuellt tillkommer i senare skeden av beläggningsprocessen och som beläggs med samma material som används för den berörda produkten, eller den totala ytan på den produkt som ytbehandlas i anläggningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Ytan på en produkt i nedanstående tabell i punkt 3 definieras på följande sätt:

—

Den yta som beräknas på den totala genom elektrofores behandlade ytan och ytan på delar som eventuellt tillkommer i senare skeden av beläggningsprocessen och som beläggs med samma material som används för den berörda produkten, eller den totala ytan på den produkt som ytbehandlas i anläggningen.

Ytan på den genom elektrofores behandlade ytan beräknas med hjälp av följande formel:

Formula

Denna metod ska också användas för andra ytbehandlade plåtdelar.

Datorstödd konstruktion eller andra motsvarande metoder ska användas för beräkning av ytan på tillkommande delar eller den totala yta som beläggs i anläggningen.

| 3. | Gränsvärdena för totala utsläpp i nedanstående tabell gäller alla processteg som utförs i samma anläggning från beläggning genom elektrofores eller någon annan beläggningsprocess, till den avslutande vaxningen och poleringen av ytskiktet och lösningsmedel som används vid rengöring av processutrustningen, inklusive sprutboxar och annan fast utrustning, både under produktionstiden och vid annan tidpunkt.








  Verksamhet
  (Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år) | Tröskelvärde för produktion
  (Gäller årsproduktionen av den belagda produkten) | Gränsvärde för totala utsläpp |
| --- | --- | --- | --- |
| Nya anläggningar | Befintliga anläggningar |
| Lackering av nya bilar (> 15) | > 5 000 | 45 g/m2 eller 1,3 kg/kaross + 33 g/m2 | 60 g/m2 eller 1,9 kg/kaross + 41 g/m2 |
| ≤ 5 000 skalbyggda eller > 3 500 chassibyggda | 90 g/m2 eller 1,5 kg/kaross + 70 g/m2 | 90 g/m2 eller 1,5 kg/kaross + 70 g/m2 |
| | | Gränsvärde för totala utsläpp (g/m2) |
| Lackering av nya lastbilshytter (> 15) | ≤ 5 000 | 65 | 85 |
| > 5 000 | 55 | 75 |
| Lackering av nya lastbilar, skåpbilar och släpvagnar (> 15) | ≤ 2 500 | 90 | 120 |
| > 2 500 | 70 | 90 |
| Lackering av nya bussar (> 15) | ≤ 2 000 | 210 | 290 |
| > 2 000 | 150 | 225 |

3.

Gränsvärdena för totala utsläpp i nedanstående tabell gäller alla processteg som utförs i samma anläggning från beläggning genom elektrofores eller någon annan beläggningsprocess, till den avslutande vaxningen och poleringen av ytskiktet och lösningsmedel som används vid rengöring av processutrustningen, inklusive sprutboxar och annan fast utrustning, både under produktionstiden och vid annan tidpunkt.

Verksamhet

(Tröskelvärde för lösningsmedelsförbrukning i ton/år)

Tröskelvärde för produktion

(Gäller årsproduktionen av den belagda produkten)

Gränsvärde för totala utsläpp

Nya anläggningar

Befintliga anläggningar

Lackering av nya bilar (> 15)

> 5 000

45 g/m2 eller 1,3 kg/kaross + 33 g/m2

60 g/m2 eller 1,9 kg/kaross + 41 g/m2

≤ 5 000 skalbyggda eller > 3 500 chassibyggda

90 g/m2 eller 1,5 kg/kaross + 70 g/m2

90 g/m2 eller 1,5 kg/kaross + 70 g/m2

Gränsvärde för totala utsläpp (g/m2)

Lackering av nya lastbilshytter (> 15)

≤ 5 000

65

85

> 5 000

55

75

Lackering av nya lastbilar, skåpbilar och släpvagnar (> 15)

≤ 2 500

90

120

> 2 500

70

90

Lackering av nya bussar (> 15)

≤ 2 000

210

290

> 2 000

150

225

| 4. | Anläggningar för fordonslackering i vilka lösningsmedelsförbrukningen ligger under de tröskelvärden som anges i tabellen i punkt 3 ska uppfylla kraven för fordonsreparationslackering som anges i del 2. |
| --- | --- |

4.

Anläggningar för fordonslackering i vilka lösningsmedelsförbrukningen ligger under de tröskelvärden som anges i tabellen i punkt 3 ska uppfylla kraven för fordonsreparationslackering som anges i del 2.

Del 4

Utsläppsgränsvärden för flyktiga organiska föreningar med specifika riskfraser

| 1. | För utsläpp av de flyktiga organiska föreningar som avses i artikel 52, där massflödet av summan av de föreningar som föranleder märkning enligt artikel 53 är större än eller lika med 10 g/h, ska ett gränsvärde för utsläpp på 2 mg/Nm3 gälla. Gränsvärdet för utsläpp ska avse den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna. |
| --- | --- |

1.

För utsläpp av de flyktiga organiska föreningar som avses i artikel 52, där massflödet av summan av de föreningar som föranleder märkning enligt artikel 53 är större än eller lika med 10 g/h, ska ett gränsvärde för utsläpp på 2 mg/Nm3 gälla. Gränsvärdet för utsläpp ska avse den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna.

| 2. | För utsläpp av halogenerade flyktiga organiska föreningar som har tilldelats riskfras R40 eller R68, där massflödet av summan av de föreningar som föranleder märkning R40 eller R68 är större än eller lika med 100 g/h, ska ett gränsvärde för utsläpp på 20 mg/Nm3 gälla. Gränsvärdet för utsläpp ska avse den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna. |
| --- | --- |

2.

För utsläpp av halogenerade flyktiga organiska föreningar som har tilldelats riskfras R40 eller R68, där massflödet av summan av de föreningar som föranleder märkning R40 eller R68 är större än eller lika med 100 g/h, ska ett gränsvärde för utsläpp på 20 mg/Nm3 gälla. Gränsvärdet för utsläpp ska avse den sammanlagda massan av de enskilda föreningarna.

Del 5

Minskningsplan

| 1. | Följande plan kan tillämpas vid användning av beläggningar, lack, lim eller tryckfärg. Om följande metod är olämplig kan den behöriga myndighteten tillåta en operatör att tillämpa en alternativ plan som leder till utsläppsminskningar motsvarande dem som uppnås om utsläppsgränsvärdena i del 2 och 3 skulle tillämpas. Genom planens utformning ska det tas hänsyn till följande fakta:






  a) | Om ersättningsämnen som endast innehåller en liten mängd eller inget lösningsmedel alls fortfarande håller på att utvecklas, ska operatören ges en förlängd frist för att genomföra sina minskningsplaner. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande plan kan tillämpas vid användning av beläggningar, lack, lim eller tryckfärg. Om följande metod är olämplig kan den behöriga myndighteten tillåta en operatör att tillämpa en alternativ plan som leder till utsläppsminskningar motsvarande dem som uppnås om utsläppsgränsvärdena i del 2 och 3 skulle tillämpas. Genom planens utformning ska det tas hänsyn till följande fakta:

a)

Om ersättningsämnen som endast innehåller en liten mängd eller inget lösningsmedel alls fortfarande håller på att utvecklas, ska operatören ges en förlängd frist för att genomföra sina minskningsplaner.

| b) | Referenspunkten för minskade utsläpp bör i så stor utsträckning som möjligt motsvara de utsläpp som skulle ha skett om ingen åtgärd för minskning hade vidtagits. |
| --- | --- |

b)

Referenspunkten för minskade utsläpp bör i så stor utsträckning som möjligt motsvara de utsläpp som skulle ha skett om ingen åtgärd för minskning hade vidtagits.

| 2. | Följande plan ska användas för anläggningar för vilka en konstant halt av fasta ämnen kan förutsättas.






  a) | Det årliga referensutsläppet ska beräknas på följande sätt:






  i) | Den totala massan av fasta ämnen i den årligen konsumerade mängden beläggning och/eller tryckfärg, lack eller lim bestäms. Fasta ämnen är alla ämnen i beläggningar, tryckfärg, lack och lim som blir fasta då vattnet eller de flyktiga organiska föreningarna har avdunstat. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande plan ska användas för anläggningar för vilka en konstant halt av fasta ämnen kan förutsättas.

a)

Det årliga referensutsläppet ska beräknas på följande sätt:

i)

Den totala massan av fasta ämnen i den årligen konsumerade mängden beläggning och/eller tryckfärg, lack eller lim bestäms. Fasta ämnen är alla ämnen i beläggningar, tryckfärg, lack och lim som blir fasta då vattnet eller de flyktiga organiska föreningarna har avdunstat.

| ii) | De årliga referensutsläppen beräknas genom att den massa som bestämts i led i multipliceras med motsvarande faktor i nedanstående tabell. De behöriga myndigheterna får justera dessa faktorer för enskilda anläggningar för att återspegla en påvisad effektivitetsökning vid användning av fasta ämnen. |
| --- | --- |

ii)

De årliga referensutsläppen beräknas genom att den massa som bestämts i led i multipliceras med motsvarande faktor i nedanstående tabell. De behöriga myndigheterna får justera dessa faktorer för enskilda anläggningar för att återspegla en påvisad effektivitetsökning vid användning av fasta ämnen.

| Verksamhet | Multiplikationsfaktor för led a ii |
| --- | --- |
| Rotogravyr; flexografi; laminering ingående i en tryckverksamhet; lackering ingående i en tryckverksamhet; träbeläggning; beläggning av textil-, väv-, folie- eller pappersytor; limbeläggning | 4 |
| Bandlackering, fordonsreparationslackering | 3 |
| Beläggning som kommer i kontakt med livsmedel, beläggningar för rymdteknik | 2,33 |
| Andra beläggningar och rotationsscreentryck | 1,5 |

Verksamhet

Multiplikationsfaktor för led a ii

Rotogravyr; flexografi; laminering ingående i en tryckverksamhet; lackering ingående i en tryckverksamhet; träbeläggning; beläggning av textil-, väv-, folie- eller pappersytor; limbeläggning

4

Bandlackering, fordonsreparationslackering

3

Beläggning som kommer i kontakt med livsmedel, beläggningar för rymdteknik

2,33

Andra beläggningar och rotationsscreentryck

1,5

| b) | Utsläppsmålet är lika med det årliga referensutsläppet multiplicerat med en procentsats motsvarande






  1) | (gränsvärdet för flyktiga utsläpp + 15) för anläggningar som omfattas av punkt 6 och det lägre tröskelvärdet för punkterna 8 och 10 i del 2, |
| --- | --- | --- |

b)

Utsläppsmålet är lika med det årliga referensutsläppet multiplicerat med en procentsats motsvarande

1)

(gränsvärdet för flyktiga utsläpp + 15) för anläggningar som omfattas av punkt 6 och det lägre tröskelvärdet för punkterna 8 och 10 i del 2,

| 2) | (gränsvärdet för flyktiga utsläpp + 5) för alla andra anläggningar. |
| --- | --- |

2)

(gränsvärdet för flyktiga utsläpp + 5) för alla andra anläggningar.

| c) | Kraven är uppfyllda om det faktiska utsläppet av lösningsmedel som fastställs enligt planen för hantering av lösningsmedel är mindre än eller lika med utsläppsmålet. |
| --- | --- |

c)

Kraven är uppfyllda om det faktiska utsläppet av lösningsmedel som fastställs enligt planen för hantering av lösningsmedel är mindre än eller lika med utsläppsmålet.

Del 6

Kontroll av utsläpp

| 1. | Efterlevnaden i fråga om kanaler som är försedda med reningsutrustning och som vid det slutliga utsläppsstället släpper ut sammanlagt mer än i medeltal 10 kg/h av organiskt kol ska fortlöpande övervakas. |
| --- | --- |

1.

Efterlevnaden i fråga om kanaler som är försedda med reningsutrustning och som vid det slutliga utsläppsstället släpper ut sammanlagt mer än i medeltal 10 kg/h av organiskt kol ska fortlöpande övervakas.

| 2. | I de andra fallen ska medlemsstaterna säkerställa att antingen kontinuerliga eller periodiska mätningar utförs. Vid periodiska mätningar ska minst tre mätvärden erhållas vid varje mättillfälle. |
| --- | --- |

2.

I de andra fallen ska medlemsstaterna säkerställa att antingen kontinuerliga eller periodiska mätningar utförs. Vid periodiska mätningar ska minst tre mätvärden erhållas vid varje mättillfälle.

| 3. | Mätningar ska inte krävas om en reningsutrustning vid slutet av installationen inte är nödvändig för att uppfylla kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

3.

Mätningar ska inte krävas om en reningsutrustning vid slutet av installationen inte är nödvändig för att uppfylla kraven i detta direktiv.

Del 7

Plan för hantering av lösningsmedel

1.   Principer

Planen för hantering av lösningsmedel ska användas för att

| a) | kontrollera överensstämmelse med kraven enligt artikel 56, |
| --- | --- |

a)

kontrollera överensstämmelse med kraven enligt artikel 56,

| b) | fastställa framtida minskningsalternativ, |
| --- | --- |

b)

fastställa framtida minskningsalternativ,

| c) | göra uppgifter om lösningsmedelsförbrukning, utsläppen av lösningsmedel och överensstämmelsen med kraven i kapitel V tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

c)

göra uppgifter om lösningsmedelsförbrukning, utsläppen av lösningsmedel och överensstämmelsen med kraven i kapitel V tillgängliga för allmänheten.

2.   Definitioner

Följande definitioner utgör ramen för bestämning av massbalans.

Tillförda organiska lösningsmedel (input) (I):

| I1. | Mängden organiska lösningsmedel eller mängden av dem i inköpta blandningar som tillförs processen under den tidsperiod för vilken massbalansen beräknas. |
| --- | --- |
| I2. | Mängden organiska lösningsmedel eller mängden av dem i återvunna och återanvända blandningar som tillförs processen. Det återvunna lösningsmedlet räknas varje gång det används i verksamheten. |

I1.

Mängden organiska lösningsmedel eller mängden av dem i inköpta blandningar som tillförs processen under den tidsperiod för vilken massbalansen beräknas.

I2.

Mängden organiska lösningsmedel eller mängden av dem i återvunna och återanvända blandningar som tillförs processen. Det återvunna lösningsmedlet räknas varje gång det används i verksamheten.

Utsläppta organiska lösningsmedel (output) (O):

| O1. | Utsläpp i avgaser. |
| --- | --- |
| O2. | Förlust av organiska lösningsmedel i vatten, med hänsyn till behandlingen av spillvatten vid beräkning av O5. |
| O3. | Mängden organiska lösningsmedel som blir kvar som förorening eller återstod i produkter som framställs i processen. |
| O4. | Utsläpp av ouppsamlade organiska lösningsmedel i luften. I dessa utsläpp ingår vanlig rumsventilation där luft släpps ut i utomhusmiljön genom fönster, dörrar, ventilationskanaler och liknande öppningar. |
| O5. | Förlust av organiska lösningsmedel och/eller organiska föreningar på grund av kemiska eller fysiska reaktioner (inklusive sådana som destrueras genom förbränning eller annan behandling av avgaser eller spillvatten eller samlas upp, förutsatt att de inte omfattas av O6, O7 eller O8). |
| O6. | Organiska lösningsmedel som ingår i uppsamlat avfall. |
| O7. | Organiska lösningsmedel eller organiska lösningsmedel ingående i blandningar som säljs eller är avsedda att säljas som en produkt med kommersiellt värde. |
| O8. | Organiska lösningsmedel som ingår i blandningar som återvunnits för återanvändning, men inte som input i processen, förutsatt att de inte omfattas av O7. |
| O9. | Organiska lösningsmedel som släpps ut på annat sätt. |

O1.

Utsläpp i avgaser.

O2.

Förlust av organiska lösningsmedel i vatten, med hänsyn till behandlingen av spillvatten vid beräkning av O5.

O3.

Mängden organiska lösningsmedel som blir kvar som förorening eller återstod i produkter som framställs i processen.

O4.

Utsläpp av ouppsamlade organiska lösningsmedel i luften. I dessa utsläpp ingår vanlig rumsventilation där luft släpps ut i utomhusmiljön genom fönster, dörrar, ventilationskanaler och liknande öppningar.

O5.

Förlust av organiska lösningsmedel och/eller organiska föreningar på grund av kemiska eller fysiska reaktioner (inklusive sådana som destrueras genom förbränning eller annan behandling av avgaser eller spillvatten eller samlas upp, förutsatt att de inte omfattas av O6, O7 eller O8).

O6.

Organiska lösningsmedel som ingår i uppsamlat avfall.

O7.

Organiska lösningsmedel eller organiska lösningsmedel ingående i blandningar som säljs eller är avsedda att säljas som en produkt med kommersiellt värde.

O8.

Organiska lösningsmedel som ingår i blandningar som återvunnits för återanvändning, men inte som input i processen, förutsatt att de inte omfattas av O7.

O9.

Organiska lösningsmedel som släpps ut på annat sätt.

3.   Användning av planen för hantering av lösningsmedel för kontroll av överensstämmelse.

Det sätt på vilket planen för hantering av lösningsmedel kommer att användas ska bero på det särskilda krav som ska verifieras enligt följande:

| a) | Verifikation av överensstämmelse med den minskningsplan som avses i del 5, med ett gränsvärde för totala utsläpp uttryckt i utsläpp av lösningsmedel per produktenhet, eller angivet på annat sätt i delarna 2 och 3.






  i) | För alla verksamheter för vilka den minskningsplan som avses i del 5 ska tillämpas, ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för att fastställa förbrukningen (C). Förbrukningen ska beräknas enligt följande ekvation:
  C = I1 - O8
  Parallellt med denna ska fasta ämnen som används vid beläggning också beräknas för att få fram det årliga referensutsläppet och utsläppsmålet. |
| --- | --- | --- |

a)

Verifikation av överensstämmelse med den minskningsplan som avses i del 5, med ett gränsvärde för totala utsläpp uttryckt i utsläpp av lösningsmedel per produktenhet, eller angivet på annat sätt i delarna 2 och 3.

i)

För alla verksamheter för vilka den minskningsplan som avses i del 5 ska tillämpas, ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för att fastställa förbrukningen (C). Förbrukningen ska beräknas enligt följande ekvation:

C = I1 - O8

Parallellt med denna ska fasta ämnen som används vid beläggning också beräknas för att få fram det årliga referensutsläppet och utsläppsmålet.

| ii) | För bedömning av överensstämmelse med ett gränsvärde för totala utsläpp uttryckt i utsläpp av lösningsmedel per produktenhet eller angivet på annat sätt i del 2 och 3 ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för bestämning av utsläppen (U). Utsläppen ska beräknas enligt följande ekvation:
  E = F + O1
  där F är de flyktiga utsläppen enligt definitionen i b i nedan. Utsläppssiffran ska sedan delas med motsvarande produktparameter. |
| --- | --- |

ii)

För bedömning av överensstämmelse med ett gränsvärde för totala utsläpp uttryckt i utsläpp av lösningsmedel per produktenhet eller angivet på annat sätt i del 2 och 3 ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för bestämning av utsläppen (U). Utsläppen ska beräknas enligt följande ekvation:

E = F + O1

där F är de flyktiga utsläppen enligt definitionen i b i nedan. Utsläppssiffran ska sedan delas med motsvarande produktparameter.

| iii) | För bedömning av överensstämmelse med kraven i artikel 53.6 b ii ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för bestämning av de totala utsläppen från alla berörda verksamheter, varefter den siffran ska jämföras med de totala utsläpp som skulle ha blivit följden om kraven i delarna 2, 3 och 5 hade uppfyllts individuellt för varje verksamhet. |
| --- | --- |

iii)

För bedömning av överensstämmelse med kraven i artikel 53.6 b ii ska planen för hantering av lösningsmedel göras upp årligen för bestämning av de totala utsläppen från alla berörda verksamheter, varefter den siffran ska jämföras med de totala utsläpp som skulle ha blivit följden om kraven i delarna 2, 3 och 5 hade uppfyllts individuellt för varje verksamhet.

| b) | Bestämning av flyktiga utsläpp för jämförelse med gränsvärdena för flyktiga utsläpp i del 2:






  i) | De flyktiga utsläppen ska beräknas enligt en av följande ekvationer:
  F = I1 - O1 - O5 - O6 - O7 - O8
  eller
  F = O2 + O3 + O4 + O9
  F ska bestämmas antingen genom direkt mätning av mängderna eller genom en motsvarande metod eller beräkning, t.ex. med hjälp av processens uppsamlingskapacitet.
  Gräns värdet för flyktiga utsläpp uttrycks som en del av de tillförda organiska lösnlingsmedlen som ska beräknas enligt följande ekvation:
  I = I1 + I2 |
| --- | --- | --- |

b)

Bestämning av flyktiga utsläpp för jämförelse med gränsvärdena för flyktiga utsläpp i del 2:

i)

De flyktiga utsläppen ska beräknas enligt en av följande ekvationer:

F = I1 - O1 - O5 - O6 - O7 - O8

eller

F = O2 + O3 + O4 + O9

F ska bestämmas antingen genom direkt mätning av mängderna eller genom en motsvarande metod eller beräkning, t.ex. med hjälp av processens uppsamlingskapacitet.

Gräns värdet för flyktiga utsläpp uttrycks som en del av de tillförda organiska lösnlingsmedlen som ska beräknas enligt följande ekvation:

I = I1 + I2

| ii) | De flyktiga utsläppen ska bestämmas genom en kort men omfattande serie mätningar, och bestämningen behöver inte upprepas förrän utrustningen ändras. |
| --- | --- |

ii)

De flyktiga utsläppen ska bestämmas genom en kort men omfattande serie mätningar, och bestämningen behöver inte upprepas förrän utrustningen ändras.

Del 8

Bedömning av efterlevnad av gränsvärden för utsläpp i avgaser

| 1. | Vid kontinuerliga mätningar ska gränsvärdena för utsläpp anses vara uppfyllda om






  a) | inget av de aritmetiska medelvärdena av alla giltiga avläsningar som gjorts under en 24-timmarsperiod med drift av en anläggning eller verksamhet, med undantag för idriftsättning och urdrifttagning och underhåll av utrustningen, drift överskrider gränsvärdena för utsläpp, |
| --- | --- | --- |

1.

Vid kontinuerliga mätningar ska gränsvärdena för utsläpp anses vara uppfyllda om

a)

inget av de aritmetiska medelvärdena av alla giltiga avläsningar som gjorts under en 24-timmarsperiod med drift av en anläggning eller verksamhet, med undantag för idriftsättning och urdrifttagning och underhåll av utrustningen, drift överskrider gränsvärdena för utsläpp,

| b) | inget av timmedelvärdena överskrider gränsvärdena för utsläpp med mer än en faktor 1,5. |
| --- | --- |

b)

inget av timmedelvärdena överskrider gränsvärdena för utsläpp med mer än en faktor 1,5.

| 2. | Vid periodiska mätningar ska gränsvärdena för utsläpp anses vara uppfyllda om vid ett mättillfälle






  a) | medelvärdet av alla mätvärden inte överskrider gränsvärdena för utsläpp, |
| --- | --- | --- |

2.

Vid periodiska mätningar ska gränsvärdena för utsläpp anses vara uppfyllda om vid ett mättillfälle

a)

medelvärdet av alla mätvärden inte överskrider gränsvärdena för utsläpp,

| b) | inget av timmedelvärdena överskrider gränsvärdena för utsläpp med mer än en faktor på 1,5. |
| --- | --- |

b)

inget av timmedelvärdena överskrider gränsvärdena för utsläpp med mer än en faktor på 1,5.

| 3. | Överensstämmelse med bestämmelserna i del 4 ska kontrolleras utifrån den sammanlagda masskoncentrationen av de enskilda flyktiga organiska föreningarna i fråga. I alla övriga fall ska efterlevnaden bedömas utifrån den totala massan av utsläppt organiskt kol, såvida inte något annat anges i del 2. |
| --- | --- |

3.

Överensstämmelse med bestämmelserna i del 4 ska kontrolleras utifrån den sammanlagda masskoncentrationen av de enskilda flyktiga organiska föreningarna i fråga. I alla övriga fall ska efterlevnaden bedömas utifrån den totala massan av utsläppt organiskt kol, såvida inte något annat anges i del 2.

| 4. | Gasmängder får tillsättas avgaserna för att kyla eller förtunna om det är motiverat av tekniska skäl, men ska inte beaktas vid bestämning av masskoncentrationen av det förorenande ämnet i avgaserna. |
| --- | --- |

4.

Gasmängder får tillsättas avgaserna för att kyla eller förtunna om det är motiverat av tekniska skäl, men ska inte beaktas vid bestämning av masskoncentrationen av det förorenande ämnet i avgaserna.

---

(1)  
  EGT L 263, 9.10.2007, s. 1.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA VIII

Särskilda bestämmelser för anläggningar som producerar titandioxid

Del 1

Gränsvärden för utsläpp till vatten

| 1. | För anläggningar som använder sulfatprocessen (som årsmedelvärde):
  550 kg sulfat per ton producerad titandioxid. |
| --- | --- |

1.

För anläggningar som använder sulfatprocessen (som årsmedelvärde):

550 kg sulfat per ton producerad titandioxid.

| 2. | För anläggningar som använder kloridprocessen (som årsmedelvärde):






  a) | 130 kg klorid per ton producerad titandioxid när naturligt rutil används, |
| --- | --- | --- |

2.

För anläggningar som använder kloridprocessen (som årsmedelvärde):

a)

130 kg klorid per ton producerad titandioxid när naturligt rutil används,

| b) | 228 kg klorid per ton producerad titandioxid när syntetiskt rutil används, |
| --- | --- |

b)

228 kg klorid per ton producerad titandioxid när syntetiskt rutil används,

| c) | 330 kg klorid per ton producerad titandioxid när slagg används. |
| --- | --- |

c)

330 kg klorid per ton producerad titandioxid när slagg används.

| 3. | För anläggningar som använder kloridprocessen och använder flera typer av malm, gäller utsläppsgränsvärdena i punkt 2 i förhållande till mängden av de använda malmtyperna. |
| --- | --- |

3.

För anläggningar som använder kloridprocessen och använder flera typer av malm, gäller utsläppsgränsvärdena i punkt 2 i förhållande till mängden av de använda malmtyperna.

Del 2

Akuttoxicitetstest

| 1. | Akuttoxicitetstest ska utföras för vissa arter av mollusker, kräftdjur, fisk och plankton, företrädesvis arter som förekommer allmänt i utsläppsområdena. Vidare ska test utföras på saltkräfta (Artemia salina). |
| --- | --- |

1.

Akuttoxicitetstest ska utföras för vissa arter av mollusker, kräftdjur, fisk och plankton, företrädesvis arter som förekommer allmänt i utsläppsområdena. Vidare ska test utföras på saltkräfta (Artemia salina).

| 2. | Högsta dödlighet som påvisas genom testerna i punkt 1 under en period av 36 timmar och vid en utspädning av det utsläppta materialet på 1/5 000:






  a) | För vuxna exemplar av de testade arterna: 20 % dödlighet, |
| --- | --- | --- |

2.

Högsta dödlighet som påvisas genom testerna i punkt 1 under en period av 36 timmar och vid en utspädning av det utsläppta materialet på 1/5 000:

a)

För vuxna exemplar av de testade arterna: 20 % dödlighet,

| b) | För larver av de testade arterna: högre dödlighet än hos en kontrollgrupp. |
| --- | --- |

b)

För larver av de testade arterna: högre dödlighet än hos en kontrollgrupp.

Del 3

Gränsvärden för utsläpp till luft

| 1. | De utsläppsgränsvärden som uttrycks som koncentrationer i massa per kubikmeter (Nm3) ska vara beräknade vid en temperatur av 273,15 K, ett tryck av 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna. |
| --- | --- |

1.

De utsläppsgränsvärden som uttrycks som koncentrationer i massa per kubikmeter (Nm3) ska vara beräknade vid en temperatur av 273,15 K, ett tryck av 101,3 kPa och efter korrigering för innehållet av vattenånga i rökgaserna.

| 2. | För stoft: 50 mg/Nm3 som timmedelvärde. |
| --- | --- |

2.

För stoft: 50 mg/Nm3 som timmedelvärde.

| 3. | För gasformig svaveldioxid och svaveltrioxid, inklusive syradroppar, omräknat till svaveldioxidekvivalenter






  a) | 6 kg per ton producerad titandioxid som årsmedelvärde, |
| --- | --- | --- |

3.

För gasformig svaveldioxid och svaveltrioxid, inklusive syradroppar, omräknat till svaveldioxidekvivalenter

a)

6 kg per ton producerad titandioxid som årsmedelvärde,

| b) | 500 mg/Nm3 som timmedelvärde för anläggningar för koncentration av avfallssyror, |
| --- | --- |

b)

500 mg/Nm3 som timmedelvärde för anläggningar för koncentration av avfallssyror,

| 4. | För klor i fråga om anläggningar som använder kloridprocessen:






  a) | 5 mg/Nm3 som ett dygnsmedelvärde, |
| --- | --- | --- |

4.

För klor i fråga om anläggningar som använder kloridprocessen:

a)

5 mg/Nm3 som ett dygnsmedelvärde,

| b) | 40 mg/Nm3 vid någon tidpunkt. |
| --- | --- |

b)

40 mg/Nm3 vid någon tidpunkt.

Del 4

Övervakning av miljö som påverkas av utsläpp till vatten av avfall från anläggningar som producerar titandioxid

| 1. | Vattenpelaren ska kontrolleras minst tre gånger per år, genom kontroll av antingen ofiltrerat eller filtrerat vatten, med bestämning av följande parametrar:






  a) | Vid kontroll av ofiltrerat vatten: temperatur, salthalt eller konduktivitet vid 20 °C, pH, löst syre, grumlighet eller suspenderat material, järn, löst och i suspenderad form, Ti; |
| --- | --- | --- |

1.

Vattenpelaren ska kontrolleras minst tre gånger per år, genom kontroll av antingen ofiltrerat eller filtrerat vatten, med bestämning av följande parametrar:

a)

Vid kontroll av ofiltrerat vatten: temperatur, salthalt eller konduktivitet vid 20 °C, pH, löst syre, grumlighet eller suspenderat material, järn, löst och i suspenderad form, Ti;

| b) | Vid kontroll av ofiltrerat vatten:






  i) | i vatten filtrerat genom ett membranfilter med 0,45 μm porstorlek: löst järn, |
| --- | --- | --- |

b)

Vid kontroll av ofiltrerat vatten:

i)

i vatten filtrerat genom ett membranfilter med 0,45 μm porstorlek: löst järn,

| ii) | i suspenderat fast material uppfångat på ett membranfilter med 0,45 μm porstorlek: järn, hydratiserade järnoxider och järnhydroxider. |
| --- | --- |

ii)

i suspenderat fast material uppfångat på ett membranfilter med 0,45 μm porstorlek: järn, hydratiserade järnoxider och järnhydroxider.

| 2. | Sediment ska kontrolleras minst en gång per år genom provtagning i sedimentets översta skikt så nära sedimentytan som möjligt och med bestämning av följande parametrar i proven: titan, järn, hydratiserade järnoxider och järnhydroxider. |
| --- | --- |

2.

Sediment ska kontrolleras minst en gång per år genom provtagning i sedimentets översta skikt så nära sedimentytan som möjligt och med bestämning av följande parametrar i proven: titan, järn, hydratiserade järnoxider och järnhydroxider.

| 3. | Levande organismer ska kontrolleras minst en gång per år genom bestämning av koncentrationerna av följande ämnen i arter som är representativa för platsen: Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb, och genom bestämning av diversitet och relativ förekomst av bottenfauna samt förekomst av sjukliga och anatomiska förändringar hos fisk. |
| --- | --- |

3.

Levande organismer ska kontrolleras minst en gång per år genom bestämning av koncentrationerna av följande ämnen i arter som är representativa för platsen: Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb, och genom bestämning av diversitet och relativ förekomst av bottenfauna samt förekomst av sjukliga och anatomiska förändringar hos fisk.

| 4. | Vid flera efter varandra följande provtagningar ska proven tas på samma plats och djup och under samma förhållanden. |
| --- | --- |

4.

Vid flera efter varandra följande provtagningar ska proven tas på samma plats och djup och under samma förhållanden.

Del 5

Kontroll av utsläpp

Kontrollen av utsläpp till luft ska åtminstone omfatta kontinuerlig mätning av

| a) | svaveldioxid från koncentration av avfallssyror i anläggningar som använder sulfatprocessen, |
| --- | --- |

a)

svaveldioxid från koncentration av avfallssyror i anläggningar som använder sulfatprocessen,

| b) | klor från anläggningar som använder kloridprocessen, |
| --- | --- |

b)

klor från anläggningar som använder kloridprocessen,

| c) | stoft från större utsläppskällor. |
| --- | --- |

c)

stoft från större utsläppskällor.

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA IX

Del A

Upphävda direktiv med efterföljande ändringar

(som avses i artikel 72)

| Rådets direktiv 78/176/EEG
  (EGT L 54, 25.2.1978, s. 19) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 83/29/EEG
  (EGT L 32, 3.2.1983, s. 28) | |
| Rådets direktiv 91/692/EEG
  (EGT L 377, 31.12.1991, s. 48) | endast bilaga I led b |
| Rådets direktiv 82/883/EEG
  (EGT L 378, 31.12.1982, s. 1) | |
| Rådets förordning (EG) nr 807/2003
  (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36) | endast bilaga III punkt 34 |
| Rådets direktiv 92/112/EEG
  (EGT L 409, 31.12.1992, s. 11) | |
| Rådets direktiv 96/61/EG
  (EGT L 257, 10.10.1996, s. 26) | |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG
  (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17) | endast artikel 4 och bilaga II |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG
  (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32) | endast artikel 26 |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | endast bilaga III punkt 61 |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006
  (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1) | endast artikel 21.2 |
| Rådets direktiv 1999/13/EG
  (EGT L 85, 29.3.1999, s. 1) | |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | endast bilaga I punkt 17 |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG
  (EUT L 143, 30.4.2004, s. 87) | endast artikel 13.1 |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG
  (EGT L 332, 28.12.2000, s. 91) | |
| Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG
  (EGT L 309, 27.11.2001, s. 1) | |
| Rådets direktiv 2006/105/EG
  (EUT L 363, 20.12.2006, s. 368) | endast bilagan, del B punkt 2 |

Rådets direktiv 78/176/EEG

(EGT L 54, 25.2.1978, s. 19)

Rådets direktiv 83/29/EEG

(EGT L 32, 3.2.1983, s. 28)

Rådets direktiv 91/692/EEG

(EGT L 377, 31.12.1991, s. 48)

endast bilaga I led b

Rådets direktiv 82/883/EEG

(EGT L 378, 31.12.1982, s. 1)

Rådets förordning (EG) nr 807/2003

(EUT L 122, 16.5.2003, s. 36)

endast bilaga III punkt 34

Rådets direktiv 92/112/EEG

(EGT L 409, 31.12.1992, s. 11)

Rådets direktiv 96/61/EG

(EGT L 257, 10.10.1996, s. 26)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG

(EUT L 156, 25.6.2003, s. 17)

endast artikel 4 och bilaga II

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG

(EUT L 275, 25.10.2003, s. 32)

endast artikel 26

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

endast bilaga III punkt 61

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006

(EUT L 33, 4.2.2006, s. 1)

endast artikel 21.2

Rådets direktiv 1999/13/EG

(EGT L 85, 29.3.1999, s. 1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

endast bilaga I punkt 17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG

(EUT L 143, 30.4.2004, s. 87)

endast artikel 13.1

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG

(EGT L 332, 28.12.2000, s. 91)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG

(EGT L 309, 27.11.2001, s. 1)

Rådets direktiv 2006/105/EG

(EUT L 363, 20.12.2006, s. 368)

endast bilagan, del B punkt 2

Del B

Förteckning över tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning

(som avses i artikel 72)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Tidsfrist för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| 78/176/EEG | 25 februari 1979 | |
| 82/883/EEG | 31 december 1984 | |
| 92/112/EEG | 15 juni 1993 | |
| 96/61/EG | 30 oktober 1999 | |
| 1999/13/EG | 1 april 2001 | |
| 2000/76/EG | 28 december 2000 | 28 december 2002
  28 december 2005 |
| 2001/80/EG | 27 november 2002 | 27 november 2004 |
| 2003/35/EG | 25 juni 2005 | |
| 2003/87/EG | 31 december 2003 | |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Tidsfrist för tillämpning

78/176/EEG

25 februari 1979

82/883/EEG

31 december 1984

92/112/EEG

15 juni 1993

96/61/EG

30 oktober 1999

1999/13/EG

1 april 2001

2000/76/EG

28 december 2000

28 december 2002

28 december 2005

2001/80/EG

27 november 2002

27 november 2004

2003/35/EG

25 juni 2005

2003/87/EG

31 december 2003

Tirsdag 10 mars 2009BILAGA X

Jämförelsetabell

| Direktiv 78/176/EEG | Direktiv 82/883/EEG | Direktiv 92/112/EEG | Direktiv 96/61/EG | Direktiv 1999/13/EG | Direktiv 2000/76/EG | Direktiv 2001/80/EG | Detta direktiv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1.1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1, första stycket | | Artikel 1 |
| Artikel 1.2 a | | | Artikel 2.2 | | | | Artikel 3.2 |
| Artikel 1.2 b | | | | | Artikel 3.1 | | Artikel 3.25 |
| Artikel 1.2 c–e | | | | | | | — |
| Artikel 2 | | | | | | | Artikel 61 |
| Artikel 3 | | | | | | | Artikel 12.4 och 12.5 |
| Artikel 4 | | | Artikel 4 | Artikel 3, inledningsfrasen och punkt 1 | Artikel 4.1 | | Artikel 4.1, första stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 5 |
| Artikel 5 | | | | | | | Artikel 12.4 och 12.5 |
| Artikel 6 | | | | | | | Artikel 12.4 och 12.5 |
| Artikel 7.1 | | | | | | | Artikel 64.1 och 64.2, första stycket |
| Artikel 7.2 och 7.3 | | | | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 64.2, andra stycket |
| Artikel 8.1 | | | | | | | Artikel 62.2 |
| Artikel 8.2 | | | | | | | Artikel 28.1, andra stycket |
| Artikel 9 | | | | | | | — |
| Artikel 10 | | | | | | | — |
| Artikel 11 | | | | | | | Artikel 13 |
| Artikel 12 | | | | | | | — |
| Artikel 13.1 | | | | | | | Artikel 66 |
| Artikel 13.2, 13.3 och 13.4 | | | | | | | — |
| Artikel 14 | | | | | | | — |
| Artikel 15 | Artikel 14 | Artikel 12 | Artikel 21 | Artikel 15 | Artikel 21 | Artikel 18.1 och 18.3 | Artikel 71 |
| Artikel 16 | Artikel 15 | Artikel 13 | Artikel 23 | Artikel 17 | Artikel 23 | Artikel 20 | Artikel 75 |
| Bilaga I | | | | | | | — |
| Bilaga IIA, inledningsfrasen och punkt 1 | | | | | | | — |
| Bilaga IIA punkt 2 | | | | | | | Bilaga VIII, del 2 |
| Bilaga IIB | | | | | | | — |
| | Artikel 2 | | | | | | — |
| | Artikel 3 | | | | | | — |
| | Artikel 4.1 och 4.2 första stycket | | | | | | Artikel 64.3 |
| | Artikel 4.2 andra stycket | | | | | | Bilaga VIII, del 4 |
| | Artikel 4.3 och 4.4 | | | | | | |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 64.4 |
| | Artikel 5 | | | | | | — |
| | Artikel 6 | | | | | | — |
| | Artikel 7 | | | | | | — |
| | Artikel 8 | | | | | | — |
| | Artikel 9 | | | | | | — |
| | Artikel 10 | | | | | | Artikel 69 |
| | Artikel 11.1 | | Artikel 19.1 | Artikel 13.1 | Artikel 17.1 | | Artikel 69.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 69.2 |
| | Artikel 11.2 och 11.3 | | | | | | — |
| | Artikel 12 | | | | | | — |
| | Artikel 13 | | | | | | — |
| | Bilaga I | | | | | | — |
| | Bilaga II | | | | | | Bilaga VIII, del 4 |
| | Bilaga III | | | | | | Bilaga VIII, del 4 |
| | Bilaga IV | | | | | | — |
| | Bilaga V | | | | | | — |
| | | Artikel 2.1, inledningsfrasen | | | | | — |
| | | Artikel 2.1 a, inledningsfrasen och första strecksatsen | | | | | — |
| | | Artikel 2.1 a andra strecksatsen | | | | | Artikel 61.2 |
| | | Artikel 2.1 a tredje strecksatsen och 2.1 b, tredje strecksatsen | | | | | Artikel 61.3 |
| | | Artikel 2.1 a fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna | | | | | — |
| | | Artikel 2.1 b, inledningsfrasen och första, fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna | | | | | — |
| | | Artikel 2.1 b andra strecksatsen | | | | | Artikel 61.3 |
| | | Artikel 2.1 c | | | | | — |
| | | Artikel 2.2 | | | | | — |
| | | Artikel 3 | | | | | Artikel 61 |
| | | Artikel 4 | | | | | Artikel 61 |
| | | Artikel 5 | | | | | — |
| | | Artikel 6 första stycket, inledningsfrasen | | | | | Artikel 62.1 |
| | | Artikel 6, första stycket led a | | | | | Bilaga VIII, del 1, punkt 1 |
| | | Artikel 6, första stycket led b | | | | | Bilaga VIII, del 1, punkt 2 |
| | | Artikel 6, andra stycket | | | | | Bilaga VIII, del 1, punkt 3 |
| | | Artikel 7 | | | | | — |
| | | Artikel 8 | | | | | — |
| | | Artikel 9.1, inledningsfrasen | | | | | Artikel 63.2 |
| | | Artikel 9.1 a, inledningsfrasen | | | | | — |
| | | Artikel 9.1 a i | | | | | Bilaga VIII, del 3, punkt 2 |
| | | Artikel 9.1 a ii | | | | | Bilaga VIII, del 3, punkt 3, inledningsfrasen, och punkt 3 a |
| | | Artikel 9.1 a iii | | | | | Artikel 63.1 |
| | | Artikel 9.1 a iv | | | | | Bilaga VIII, del 3, punkt 3 b |
| | | Artikel 9.1 a v | | | | | — |
| | | Artikel 9.1 b | | | | | Bilaga VIII, del 3, punkt 4 |
| | | Artikel 9.2 och 9.3 | | | | | — |
| | | Artikel 10 | | | | | Artikel 64 |
| | | Artikel 11 | | | | | Artikel 12.4 och 12.5 |
| | | Bilaga | | | | | — |
| | | | Artikel 2, inledningsfrasen | | | | Artikel 3, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 2.1 | Artikel 2.14 | | | Artikel 3.1 |
| | | | Artikel 2.3 | Artikel 2.1 | | | Artikel 3.3 |
| | | | Artikel 2.4 | | | | — |
| | | | Artikel 2.5 | Artikel 2.9 | Artikel 3.8 | Artikel 2.1 | Artikel 3.4 |
| | | | Artikel 2.6 | Artikel 2.13 | Artikel 3.9 | Artikel 2.3, första delen | Artikel 3.5 |
| | | | Artikel 2.7 | | | | Artikel 3.6 |
| | | | Artikel 2.8 | Artikel 2.5 | | | Artikel 65 |
| | | | Artikel 2.9, första meningen | Artikel 2.7 | Artikel 3.12 | | Artikel 3.7 |
| | | | Artikel 2.9, andra meningen | | | | Artikel 4.2, första stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 4.2, andra stycket |
| | | | Artikel 2.10 a | | | | — |
| | | | Artikel 2.10 b, första stycket | | | | Artikel 3.8 |
| | | | Artikel 2.10 b, andra stycket | | | | Artikel 21.3 |
| | | | Artikel 2.11, första stycket och första, andra och tredje strecksatserna | | | | Artikel 3.9 |
| | | | Artikel 2.11, andra stycket | | | | Artiklarna 14.2 och 15.4 |
| | | | Artikel 2.12 | Artikel 2.6 | Artikel 3.11 | Artikel 2.5 | Artikel 3.11 |
| | | | Artikel 2.13 | | | | Artikel 3.12 |
| | | | Artikel 2.14 | | | | Artikel 3.12 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 3.14–3.18 |
| | | | Artikel 3, första stycket, inledningsfrasen | | | | Artikel 12, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 3, första stycket, led a | | | | Artikel 12.1 och 12.2 |
| | | | Artikel 3 första stycket, led b | | | | Artikel 12.3 |
| | | | Artikel 3 första stycket, led c | | | | Artikel 12.4 och 12.5 |
| | | | Artikel 3 första stycket, led d | | | | Artikel 12.6 |
| | | | Artikel 3 första stycket, led e | | | | Artikel 12.7 |
| | | | Artikel 3 första stycket, led f | | | | Artikel 12.8 |
| | | | Artikel 3, andra stycket | | | | — |
| | | | Artikel 5.1 | | | | Artikel 73.1 och 73.2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 73.3 och 73.4 |
| | | | Artikel 5.2 | | | | Artikel 71.1, andra stycket |
| | | | Artikel 6.1, inledningsfrasen | | | | Artikel 13.1, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, första strecksatsen | | | | Artikel 13.1 a |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, andra strecksatsen | | | | Artikel 13.1 b |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, tredje strecksatsen | | | | Artikel 13.1 c |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, fjärde strecksatsen | | | | Artikel 13.1 d |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 13.1 e |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, femte strecksatsen | | | | Artikel 13.1 f |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, sjätte strecksatsen | | | | Artikel 13.1 g |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, sjunde strecksatsen | | | | Artikel 13.1 h |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, åttonde strecksatsen | | | | Artikel 13.1 i |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, nionde strecksatsen | | | | Artikel 13.1 j |
| | | | Artikel 6.1, första stycket, tionde strecksatsen | | | | Artikel 13.1 k |
| | | | Artikel 6.1, andra stycket | | | | Artikel 13.1, andra stycket |
| | | | Artikel 6.2 | | | | Artikel 13.2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 14 |
| | | | Artikel 7 | | | | Artikel 6.2 |
| | | | Artikel 8, första stycket | | Artikel 4.3 | | Artikel 6.1 |
| | | | Artikel 8, andra stycket | | | | — |
| | | | Artikel 9.1, första delen av meningen | | | | Artikel 15.1, första stycket |
| | | | Artikel 9.1, andra delen av meningen | | | | — |
| | | | Artikel 9.2 | | | | Artikel 6.3 |
| | | | Artikel 9.3, första stycket, första och andra meningarna | | | | Artikel 15.1, andra stycket, inledningsfrasen och leden a och b |
| | | | Artikel 9.3, första stycket, tredje meningen | | | | Artikel 15.2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 15.3–15.5 |
| | | | Artikel 9.3, andra stycket | | | | — |
| | | | Artikel 9.3, tredje stycket | | | | Artikel 10.1 |
| | | | Artikel 9.3, fjärde stycket | | | | Artikel 10.2 |
| | | | Artikel 9.3, femte stycket | | | | Artikel 10.3 |
| | | | Artikel 9.3, sjätte stycket | | | | Artikel 10.4 |
| | | | Artikel 9.4, första delen av första meningen | | | | Artikel 16.2, första stycket |
| | | | Artikel 9.4, andra delen av första meningen | | | | Artikel 16. 3, första stycket |
| | | | Artikel 9.4, andra meningen | | | | Artikel 15.1, andra stycket, led f |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 16.2, andra stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 16.3, andra stycket och 16.4 och 16.5 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 17 |
| | | | Artikel 9.5, första stycket | | | | Artikel 15.1, andra stycket, led c |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 15.1, andra stycket, led d |
| | | | Artikel 9.5, andra stycket | | | | — |
| | | | Artikel 9.6, första stycket | | | | Artikel 15.1, andra stycket, led e |
| | | | Artikel 9.6, andra stycket | | | | — |
| | | | Artikel 9.7 | | | | — |
| | | | Artikel 9.8 | | | | Artiklarna 7 och 18.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 18.2, 18.3 och 18.4 |
| | | | Artikel 10 | | | | Artikel 19 |
| | | | Artikel 11 | | | | Artikel 20 |
| | | | Artikel 12.1 | | | | Artikel 21.1 |
| | | | Artikel 12.2, första meningen | | | | Artikel 21.2, första stycket |
| | | | Artikel 12.2, andra meningen | | | | Artikel 21.2, andra stycket |
| | | | Artikel 12.2, tredje meningen | | | | — |
| | | | Artikel 13.1 | | | | Artikel 22.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 22.2 och 22.3 |
| | | | Artikel 13.2, inledningsfrasen | | | | Artikel 22.4, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 13.2, första strecksatsen | | | | Artikel 22.4 a |
| | | | Artikel 13.2, andra strecksatsen | | | | Artikel 22.4 b |
| | | | Artikel 13.2, tredje strecksatsen | | | | Artikel 22.4 c |
| | | | Artikel 13.2, fjärde strecksatsen | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 22.4 d |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 23 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 24 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 25.1, första och andra styckena |
| | | | Artikel 14, inledningsfrasen | | | | Artikel 9.1, första delen av meningen och artikel 25.1, tredje stycket, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 14, första strecksatsen | | | | Artikel 9.1, andra delen av meningen |
| | | | Artikel 14, andra strecksatsen | | | | Artikel 8.2 och artikel 15.1 c |
| | | | Artikel 14, tredje strecksatsen | | | | Artikel 25.1, tredje stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 25.2–25.7 |
| | | | Artikel 15.1, inledningsfrasen och första och andra strecksatserna | Artikel 12.1, första stycket | | | Artikel 26.1, första stycket och leden a och b |
| | | | Artikel 15.1, tredje strecksatsen | | | | Artikel 26.1, första stycket, led c |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 26.1 d |
| | | | Artikel 15.1, andra stycket | | | | Artikel 26.1, andra stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| | | | Artikel 15.2 | | | | Artikel 26.3 h |
| | | | Artikel 15.4 | | | | Artikel 26.3 |
| | | | Artikel 15.5 | | | | Artikel 26.2, inledningsfrasen och leden a och b |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 26.2 c–g |
| | | | Artikel 15a, första stycket | | | | Artikel 27.1 |
| | | | Artikel 15a, andra stycket | | | | Artikel 27.2 |
| | | | Artikel 15a, tredje stycket | | | | Artikel 27.3 |
| | | | Artikel 15a, fjärde och femte styckena | | | | Artikel 27.4 |
| | | | Artikel 15a, sjätte stycket | | | | Artikel 27.5 |
| | | | Artikel 16.1 | Artikel 11.1, första meningen och 11.2 | | | Artikel 66.1, första stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 66.1, andra stycket |
| | | | Artikel 16.2, första meningen | | | | Artikel 29, inledningsfrasen |
| | | | Artikel 16.2, andra meningen | | | | — |
| | | | Artikel 16.3, första meningen | Artikel 11.1, andra meningen | | | Artikel 66.2 |
| | | | Artikel 16.3, andra meningen | | | | — |
| | | | Artikel 16.3, tredje meningen | Artikel 11.3 | | | Artikel 66.3 |
| | | | Artikel 16.4 | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 67 |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 29 |
| | | | Artikel 17 | | | Artikel 11 | Artikel 28 |
| | | | Artikel 18.1 | | | | — |
| | | | Artikel 18.2 | | | | Artikel 16.3, andra stycket |
| | | | Artikel 19.2 och 19.3 | | | | — |
| | | | Artikel 20.1 och 20.2 | | | | — |
| | | | Artikel 20.3 | | Artikel 18 | Artikel 17 | Artikel 72 |
| | | | Artikel 22 | Artikel 16 | Artikel 22 | Artikel 19 | Artikel 74 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 2.1 |
| | | | Bilaga I, första stycket av inledningsfrasen | | | | Artikel 2.2 |
| | | | Bilaga I, andra stycket av inledningsfrasen | | | | Bilaga I, första stycket av inledningsfrasen |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, andra och tredje styckena av inledningsfrasen |
| | | | Bilaga I, punkt 1 | | | | Bilaga I, punkt 1 |
| | | | Bilaga I, punkterna 2.1–2.5 b | | | | Bilaga I, punkterna 2.1–2.5 b |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkt 2.5 c |
| | | | Bilaga I, punkt 2.6 | | | | Bilaga I, punkt 2.6 |
| | | | Bilaga I, punkt 3 | | | | Bilaga I, punkt 3 |
| | | | Bilaga I, punkterna 4.1–4.6 | | | | Bilaga I, punkterna 4.1–4.6 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkt 4.7 |
| | | | Bilaga I, punkt 5, inledningsfrasen | | | | — |
| | | | Bilaga I, punkterna 5.1–5.3 b | | | | Bilaga I, punkterna 5.1–5.3 b |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkterna 5.3 c–e |
| | | | Bilaga I, punkt 5.4 | | | | Bilaga I, punkt 5.4 |
| | | | Bilaga I, punkterna 6.1 a och b | | | | Bilaga I, punkterna 6.1 a och b |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkt 6.1 c |
| | | | Bilaga I, punkterna 6.2–6.4 b | | | | Bilaga I, punkterna 6.2–6.4 b ii |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkt 6.4 b iii |
| | | | Bilaga I, punkterna 6.4 c–6.6 c | | | | Bilaga I, punkterna 6.4 c–6.6 c |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkt 6.6 c, sista meningen |
| | | | Bilaga I, punkterna 6.7–6.8 | | | | Bilaga I, punkterna 6.7–6.8 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga I, punkterna 6.9 och 6.10 |
| | | | Bilaga II | | | | — |
| | | | Bilaga III | | | | Bilaga II |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga II, punkt 13 |
| | | | Bilaga IV, inledningsfrasen | | | | Artikel 3.9 |
| | | | Bilaga IV, punkterna 1 till 11 | | | | Bilaga III |
| | | | Bilaga IV, punkt 12 | | | | — |
| | | | Bilaga V 1 a | | | | Bilaga IV 1 a |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga IV, punkt 1 b |
| | | | Bilaga V 1 b–g | | | | Bilaga IV, 1 c–h |
| | | | Bilaga V, punkterna 2 till 5 | | | | Bilaga IV, punkterna 2–5 |
| | | | | Artikel 2.2 | | | Artikel 51.1 |
| | | | | Artikel 2.3 | | | — |
| | | | | Artikel 2.4 | | | Artikel 57.1 |
| | | | | Artikel 2.8 | | | Artikel 4.1, tredje stycket |
| | | | | Artikel 2.10 | | | Artikel 51.3 |
| | | | | Artikel 2.11 | | | Artikel 51.2 |
| | | | | Artikel 2.12 | | | Artikel 51.4 |
| | | | | Artikel 2.15 | | | Artikel 51.5 |
| | | | | Artikel 2.16 | | | Artikel 3.33 |
| | | | | Artikel 2.17 | | | Artikel 3.34 |
| | | | | Artikel 2.18 | | | Artikel 3.35 |
| | | | | Artikel 2.19 | | | — |
| | | | | Artikel 2.20 | | | Artikel 3.36 |
| | | | | Artikel 2.21 | | | Artikel 51.6 |
| | | | | Artikel 2.22 | | | Artikel 51.7 |
| | | | | Artikel 2.23 | | | Artikel 51.8 |
| | | | | Artikel 2.24 | | | Artikel 51.9 |
| | | | | Artikel 2.25 | | | Artikel 51.10 |
| | | | | Artikel 2.26 | | | Artikel 51.11 |
| | | | | Artikel 2.27 | | | — |
| | | | | Artikel 2.28 | | | Artikel 51.1 |
| | | | | Artikel 2.29 | | | — |
| | | | | Artikel 2.30 | | | Artikel 51.12 |
| | | | | Artikel 2.31 | | | Bilaga VII, del 2, första meningen Bilaga VIII, del 3, punkt 1 |
| | | | | Artikel 2.32 | | | — |
| | | | | Artikel 2.33 | | | Artikel 51.13 |
| | | | | Artikel 3.2 | | | Artikel 4.1, andra stycket |
| | | | | Artikel 4.1–4.3 | | | Artikel 4.1, första och andra styckena |
| | | | | Artikel 4.4 | | | Artikel 57.2 |
| | | | | Artikel 5.1 | | | Artikel 53.1, första stycket |
| | | | | Artikel 5.2 | | | Artikel 53.1 a och b |
| | | | | Artikel 5.3 a | | | Artikel 53.2 |
| | | | | Artikel 5.3 b | | | Artikel 53.3 |
| | | | | Artikel 5.3 tredje stycket | | | Artikel 53.4 |
| | | | | Artikel 5.4 | | | — |
| | | | | Artikel 5.5 | | | Artikel 53.6 |
| | | | | Artikel 5.6 | | | Artikel 52 |
| | | | | Artikel 5.7 | | | Bilaga VII, del 4, punkt 1 |
| | | | | Artikel 5.8 första stycket | | | Bilaga VII, del 4, punkt 2 |
| | | | | Artikel 5.8 andra stycket | | | Artikel 53.5 |
| | | | | Artikel 5.9 | | | — |
| | | | | Artikel 5.10 | | | Artikel 53.7 |
| | | | | Artikel 5.11–5.13 | | | — |
| | | | | Artikel 6 | | | — |
| | | | | Artikel 7.1, inledningsfrasen och första, andra, tredje och fjärde strecksatsen | | | Artikel 58 |
| | | | | Artikel 7.1, andra delen | | | — |
| | | | | Artikel 7.2 | | | — |
| | | | | Artikel 8.1 | | | Artikel 8, inledningsfrasen och punkt 1 |
| | | | | Artikel 8.2 | | | Bilaga VII, del 6, punkt 1 |
| | | | | Artikel 8.3 | | | Bilaga VII, del 6, punkt 2 |
| | | | | Artikel 8.4 | | | Bilaga VII del 6, punkt 3 |
| | | | | Artikel 8.5 | | | — |
| | | | | Artikel 9.1, inledningsfrasen | | | Artikel 56.1, inledningsfrasen |
| | | | | Artikel 9.1, första stycket, första, andra och tredje strecksatserna | | | Artikel 56, första stycket, leden a, b och c |
| | | | | Artikel 9.1, andra stycket | | | Artikel 56, andra stycket |
| | | | | Artikel 9.1, tredje stycket | | | Bilaga VII, del 8, punkt 4 |
| | | | | Artikel 9.2 | | | Artikel 57.3 |
| | | | | Artikel 9.3 | | | Bilaga VII, del 8, punkt 1 |
| | | | | Artikel 9.4 | | | Bilaga VII, del 8, punkt 2 |
| | | | | Artikel 9.5 | | | Bilaga VII, del 8, punkt 3 |
| | | | | Artikel 10 | Artikel 4.9 | | Artikel 9.2 |
| | | | | Artikel 11.1, tredje till sjätte meningarna | | | — |
| | | | | Artikel 12.1, andra stycket | | | Artikel 59.1, första stycket |
| | | | | Artikel 12.1, tredje stycket | | | Artikel 59.1, andra stycket |
| | | | | Artikel 12.2 | | | Artikel 59.2 |
| | | | | Artikel 12.3 | | | Artikel 59.3 |
| | | | | Artikel 13.2 och 13.3 | | | — |
| | | | | Artikel 14 | Artikel 19 | Artikel 16 | Artikel 70 |
| | | | | Bilaga I, första och andra meningen i inledningsfrasen | | | Artikel 50 |
| | | | | Bilaga I, tredje meningen i inledningsfrasen och förteckningen över verksamheter | | | Bilaga VII, del 1 |
| | | | | Bilaga IIA, del I | | | Bilaga VII, del 2 |
| | | | | Bilaga IIA, del 2 | | | Bilaga VII, del 3 |
| | | | | Bilaga IIA, del II, sista meningen i stycke 6 | | | — |
| | | | | Bilaga IIB, punkt 1, första och andra meningarna | | | Artikel 53.1 b |
| | | | | Bilaga IIB, punkt 1, tredje meningen | | | Artikel 53.1, andra stycket |
| | | | | Bilaga IIB, punkt 2 | | | Bilaga VII, del 5 |
| | | | | Bilaga IIB, punkt 2, andra stycket led i och tabellen | | | — |
| | | | | Bilaga III, punkt 1 | | | — |
| | | | | Bilaga III, punkt 2 | | | Bilaga VII, del 7, punkt 1 |
| | | | | Bilaga III, punkt 3 | | | Bilaga VII, del 7, punkt 2 |
| | | | | Bilaga III, punkt 4 | | | Bilaga VII, del 7, punkt 3 |
| | | | | | Artikel 1, andra stycket | | — |
| | | | | | Artikel 2.1 | | Artikel 37.1, första stycket |
| | | | | | Artikel 2.2, inledningsfrasen | | Artikel 37.2, inledningsfrasen |
| | | | | | Artikel 2.2 a, inledningsfrasen | | Artikel 37.2 a, inledningsfrasen |
| | | | | | Artikel 2.2 a i–v | | Artikel 37.2 a i |
| | | | | | Artikel 2.2 a vi | | Artikel 37.2 a ii |
| | | | | | Artikel 2.2 a vii | | Artikel 37.2 a iii |
| | | | | | Artikel 2.2 a viii | | Artikel 37.2 a iv |
| | | | | | Artikel 2.2 b | | Artikel 37.2 b |
| | | | | | Artikel 3.2, första stycket | | Artikel 3.26 |
| | | | | | Artikel 3.2, andra stycket | | — |
| | | | | | Artikel 3.3 | | Artikel 3.27 |
| | | | | | Artikel 3.4, första stycket | | Artikel 3.28 |
| | | | | | Artikel 3.4, andra stycket | | Artikel 37.1, andra stycket |
| | | | | | Artikel 3.5, första stycket | | Artikel 3.29 |
| | | | | | Artikel 3.5, andra stycket | | Artikel 37.1, tredje stycket |
| | | | | | Artikel 3.5, tredje stycket | | Artikel 37.1, andra stycket |
| | | | | | Artikel 3.6 | | Bilaga VI, del 1, a |
| | | | | | Artikel 3.7 | | Artikel 3.30 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga VI, del 1, b |
| | | | | | Artikel 3.10 | | Artikel 3.31 |
| | | | | | Artikel 3.13 | | Artikel 3.32 |
| | | | | | Artikel 4.2 | | Artikel 38 |
| | | | | | Artikel 4.4, inledningsfrasen och leden a och b | | Artikel 39.1, inledningsfrasen och leden a och b |
| | | | | | Artikel 4.4 c | | Artikel 39.1 e |
| | | | | | Artikel 4.5 | | Artikel 39.2 |
| | | | | | Artikel 4.6 | | Artikel 39.3 |
| | | | | | Artikel 4.7 | | Artikel 39.4 |
| | | | | | Artikel 4.8 | | Artikel 48 |
| | | | | | Artikel 5 | | Artikel 46 |
| | | | | | Artikel 6.1 första stycket | | Artikel 44.1 |
| | | | | | Artikel 6.1 andra stycket och 6.2 | | Artikel 44.2 |
| | | | | | Artikel 6.1 tredje stycket | | Artikel 44.3, första stycket |
| | | | | | Artikel 6.1 fjärde stycket | | Artikel 44.3, andra stycket |
| | | | | | Artikel 6.3 | | Artikel 44.4 |
| | | | | | Artikel 6.4 första och andra meningarna i första stycket och artikel 6.4 andra stycket | | Artikel 45.1 |
| | | | | | Artikel 6.4 tredje meningen i första stycket | | Artikel 45.2 |
| | | | | | Artikel 6.4 tredje stycket | | Artikel 45.3, andra stycket |
| | | | | | Artikel 6.4 fjärde stycket | | Artikel 45.4 |
| | | | | | Artikel 6.5 | | Artikel 40.1 |
| | | | | | Artikel 6.6 | | Artikel 44.5 |
| | | | | | Artikel 6.7 | | Artikel 44.6 |
| | | | | | Artikel 6.8 | | Artikel 44.7 |
| | | | | | Artikel 7.1 och artikel 7.2, första stycket | | Artikel 40.2 första stycket |
| | | | | | Artikel 7.2, andra stycket | | Artikel 40.2 andra stycket |
| | | | | | Artikel 7.3 och artikel 11.8, första stycket, inledningsfrasen | | Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 2.7 |
| | | | | | Artikel 7.4 | | Artikel 40.2 andra stycket |
| | | | | | Artikel 7.5 | | — |
| | | | | | Artikel 8.1 | | Artikel 39.1 c |
| | | | | | Artikel 8.2 | | Artikel 40.3 |
| | | | | | Artikel 8.3 | | — |
| | | | | | Artikel 8.4 första stycket | | Artikel 40.4 första stycket |
| | | | | | Artikel 8.4 andra stycket | | Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 3.2 |
| | | | | | Artikel 8.4 tredje stycket | | Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 3.2 |
| | | | | | Artikel 8.4 fjärde stycket | | — |
| | | | | | Artikel 8.5 | | Artikel 40.4, andra och tredje stycket |
| | | | | | Artikel 8.6 | | Artikel 39.1 c och d |
| | | | | | Artikel 8.7 | | Artikel 40.4 |
| | | | | | Artikel 8.8 | | — |
| | | | | | Artikel 9 första stycket | | Artikel 47.1 |
| | | | | | Artikel 9 andra stycket | | Artikel 47.2 |
| | | | | | Artikel 9, tredje stycket | | Artikel 47.3 |
| | | | | | Artikel 10.1 och 10.2 | | — |
| | | | | | Artikel 10.3 första meningen | | Artikel 42.2 |
| | | | | | Artikel 10.3 andra meningen | | — |
| | | | | | Artikel 10.4 | | Artikel 42.3 |
| | | | | | Artikel 10.5 | | Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 1.3 |
| | | | | | Artikel 11.1 | | Artikel 43.1 |
| | | | | | Artikel 11.2 | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.1 |
| | | | | | Artikel 11.3 | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.2 |
| | | | | | Artikel 11.4 | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.3 |
| | | | | | Artikel 11.5 | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.4 |
| | | | | | Artikel 11.6 | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.5 |
| | | | | | Artikel 11.7, första delen av första meningen i första stycket | | Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 2.6 |
| | | | | | Artikel 11.7, andra delen av första meningen i första stycket | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 a |
| | | | | | Artikel 11.7, andra meningen i första stycket | | — |
| | | | | | Artikel 11.7, andra stycket | | — |
| | | | | | Artikel 11.7 a | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 b |
| | | | | | Artikel 11.7 b och c | | — |
| | | | | | Artikel 11.7 d | | Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 c |
| | | | | | Artikel 11.7 e och f | | — |
| | | | | | Artikel 11.8, första stycket, leden a och b | | Bilaga VI, del 3, punkt 1, första och andra stycket |
| | | | | | Artikel 11.8 c | | Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 2.7 |
| | | | | | Artikel 11.8 d | | Bilaga VI, del 4, punkt 2.1, andra stycket |
| | | | | | Artikel 11.8, andra stycket | | Bilaga VI, del 6, tredje delen av punkt 2.7 |
| | | | | | Artikel 11.9 | | Artikel 42.4 |
| | | | | | Artikel 11.10 a, b och c | | Bilaga VI, del 8, punkt 1.1 a, b och c |
| | | | | | Artikel 11.10 d | | Bilaga VI, del 8, punkt 1.1 d |
| | | | | | Artikel 11.11 | | Bilaga VI, del 8, punkt 1.2 |
| | | | | | Artikel 11.12 | | Bilaga VI, del 8, punkt 1.3 |
| | | | | | Artikel 11.13 | | Artikel 42.5, första stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 42.5 andra stycket |
| | | | | | Artikel 11.14 | | Bilaga VI, del 6, punkt 3.1 |
| | | | | | Artikel 11.15 | | Artikel 39.1 e |
| | | | | | Artikel 11.16 | | Bilaga VI, del 8, punkt 2 |
| | | | | | Artikel 11.17 | | Artikel 9.2 a |
| | | | | | Artikel 12.1 | | Artikel 49.1 |
| | | | | | Artikel 12.2, första meningen | | Artikel 49.2 |
| | | | | | Artikel 12.2, andra meningen | | — |
| | | | | | Artikel 12.2, tredje meningen | | Artikel 49.3 |
| | | | | | Artikel 13.1 | | Artikel 39.1 f |
| | | | | | Artikel 13.2 | | Artikel 41 |
| | | | | | Artikel 13.3 | | Artikel 40.5 |
| | | | | | Artikel 13.4 | | Bilaga VI, del 3, punkt 2 |
| | | | | | Artikel 14 | | — |
| | | | | | Artikel 15 | | — |
| | | | | | Artikel 16 | | — |
| | | | | | Artikel 17.2 och 17.3 | | — |
| | | | | | Artikel 20 | | — |
| | | | | | Bilaga I | | Bilaga VI, del 2 |
| | | | | | Bilaga II, första delen (onumrerad) | | Bilaga VI, del 4, punkt 1 |
| | | | | | Bilaga II, punkt 1, inledningsfrasen | | Bilaga VI, del 4, punkt 2.1 |
| | | | | | Bilaga II, punkterna 1.1–1.2 | | Bilaga VI, del 4, punkterna 2.2–2.3 |
| | | | | | Bilaga II, punkt 1.3 | | — |
| | | | | | Bilaga II, punkt 2.1 | | Bilaga VI, del 4, punkt 3.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga VI, del 4, punkt 3.2 |
| | | | | | Bilaga II, punkt 2.2 | | Bilaga VI, del 4, punkt 3.3 |
| | | | | | Bilaga II, punkt 3 | | Bilaga VI, del 4, punkt 4 |
| | | | | | Bilaga III | | Bilaga VI, del 6, punkt 1 |
| | | | | | Bilaga IV, tabellen | | Bilaga VI, del 5 |
| | | | | | Bilaga IV, sista meningen | | — |
| | | | | | Bilaga V, a, tabellen | | Bilaga VI, del 3, punkt 1.1 |
| | | | | | Bilaga V, a, sista meningarna | | — |
| | | | | | Bilaga V, b, tabellen | | Bilaga VI, del 3, punkt 1.2 |
| | | | | | Bilaga V, b, sista meningen | | — |
| | | | | | Bilaga V, c | | Bilaga VI, del 3, punkt 1.3 |
| | | | | | Bilaga V, d | | Bilaga VI, del 3, punkt 1.4 |
| | | | | | Bilaga V, e | | Bilaga VI, del 3, punkt 1.5 |
| | | | | | Bilaga V, f | | Bilaga VI, del 3, punkt 3 |
| | | | | | Bilaga VI | | Bilaga VI, del 7 |
| | | | | | | Artikel 1 | Artikel 30 |
| | | | | | | Artikel 2.2 | Bilaga V, del 1, punkt 1 och del 2, punkt 1 |
| | | | | | | Artikel 2.3 andra delen | Bilaga V, del 1, punkt 1 och del 2, punkt 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga V, del 1, sista meningen i punkt 1 |
| | | | | | | Artikel 2.4 | — |
| | | | | | | Artikel 2.6 | Artikel 3.20 |
| | | | | | | Artikel 2.7, första stycket | Artikel 3.21 |
| | | | | | | Artikel 2.7, andra stycket och leden a–i | Artikel 30, andra stycket |
| | | | | | | Artikel 2.7, andra stycket, led j | — |
| | | | | | | Artikel 2.7, tredje stycket | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 31.1 |
| | | | | | | Artikel 2.7, fjärde stycket | Artikel 31.2 |
| | | | | | | Artikel 2.8 | Artikel 3.23 |
| | | | | | | Artikel 2.9 | Artikel 31.2 |
| | | | | | | Artikel 2. 10 | — |
| | | | | | | Artikel 2.11 | Artikel 3.22 |
| | | | | | | Artikel 2.12 | Artikel 3.24 |
| | | | | | | Artikel 2.13 | — |
| | | | | | | Artikel 3 | — |
| | | | | | | Artikel 4.1 | — |
| | | | | | | Artikel 4.2 | Artikel 32.2 |
| | | | | | | Artikel 4.3–4.8 | — |
| | | | | | | Artikel 5.1 | Bilaga V, del 1, punkt 2, sista meningen |
| | | | | | | Artikel 5.2 | — |
| | | | | | | Artikel 6 | — |
| | | | | | | Artikel 7.1 | Artikel 33 |
| | | | | | | Artikel 7.2 | Artikel 32.4 |
| | | | | | | Artikel 7.3 | Artikel 32.5 |
| | | | | | | Artikel 8.1 | Artikel 36.1 |
| | | | | | | Artikel 8.2, första delen av första stycket | Artikel 36.2, första delen av första stycket |
| | | | | | | Artikel 8.2, andra delen av första stycket | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 36.2, andra delen av första stycket |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 36.2, andra stycket |
| | | | | | | Artikel 8.2, andra stycket | — |
| | | | | | | Artikel 8.2 a–d | — |
| | | | | | | Artikel 8.3 och 8.4 | — |
| | | | | | | Artikel 9 | Artikel 32.1 |
| | | | | | | Artikel 10.1, första meningen | Artikel 32.6 |
| | | | | | | Artikel 10.1, andra meningen | — |
| | | | | | | Artikel 10.2 | — |
| | | | | | | Artikel 12 | Artikel 34.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Artikel 34.2, 34.3 och 34.4 |
| | | | | | | Artikel 13 | Bilaga V, del 3, tredje delen av punkt 8 |
| | | | | | | Artikel 14 | Bilaga V, del 4 |
| | | | | | | Artikel 15 | — |
| | | | | | | Artikel 18.2 | — |
| | | | | | | Bilaga I | — |
| | | | | | | Bilaga II | — |
| | | | | | | Bilaga III och IV | Bilaga V, punkt 2 av del 1 och del 2 |
| | | | | | | Bilaga V A | Bilaga V, del 1, punkt 3 |
| | | | | | | Bilaga V B | Bilaga V, del 2, punkt 3 |
| | | | | | | Bilaga VI A | Bilaga V, del 1, punkterna 4 och 5 |
| | | | | | | Bilaga VI B | Bilaga V, del 2, punkterna 4 och 5 |
| | | | | | | Bilaga VII A | Bilaga V, del 1, punkterna 6 och 7 |
| | | | | | | Bilaga VII B | Bilaga V, del 2, punkterna 6 och 7 |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 1 | — |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 2 | Bilaga V, del 3, första delen av punkt 1 och punkterna 2, 3 och 5 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga V, del 3, andra delen av punkt 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga V, del 3, punkt 4 |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 3 | — |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 4 | Bilaga V, del 3, punkt 6 |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 5 | Bilaga V, del 3, punkterna 7 och 8 |
| | | | | | | Bilaga VIII A punkt 6 | Bilaga V, del 3, punkterna 9 och 10 |
| — | — | — | — | — | — | — | Bilaga V, del 4 |
| | | | | | | Bilaga VIII B | — |
| | | | | | | Bilaga VIII C | — |
| | | | | | | Bilaga IX | Bilaga IX |
| | | | | | | Bilaga X | Bilaga X |

Direktiv 78/176/EEG

Direktiv 82/883/EEG

Direktiv 92/112/EEG

Direktiv 96/61/EG

Direktiv 1999/13/EG

Direktiv 2000/76/EG

Direktiv 2001/80/EG

Detta direktiv

Artikel 1.1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1, första stycket

Artikel 1

Artikel 1.2 a

Artikel 2.2

Artikel 3.2

Artikel 1.2 b

Artikel 3.1

Artikel 3.25

Artikel 1.2 c–e

—

Artikel 2

Artikel 61

Artikel 3

Artikel 12.4 och 12.5

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 3, inledningsfrasen och punkt 1

Artikel 4.1

Artikel 4.1, första stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 12.4 och 12.5

Artikel 6

Artikel 12.4 och 12.5

Artikel 7.1

Artikel 64.1 och 64.2, första stycket

Artikel 7.2 och 7.3

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 64.2, andra stycket

Artikel 8.1

Artikel 62.2

Artikel 8.2

Artikel 28.1, andra stycket

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

Artikel 13

Artikel 12

—

Artikel 13.1

Artikel 66

Artikel 13.2, 13.3 och 13.4

—

Artikel 14

—

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 12

Artikel 21

Artikel 15

Artikel 21

Artikel 18.1 och 18.3

Artikel 71

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 13

Artikel 23

Artikel 17

Artikel 23

Artikel 20

Artikel 75

Bilaga I

—

Bilaga IIA, inledningsfrasen och punkt 1

—

Bilaga IIA punkt 2

Bilaga VIII, del 2

Bilaga IIB

—

Artikel 2

—

Artikel 3

—

Artikel 4.1 och 4.2 första stycket

Artikel 64.3

Artikel 4.2 andra stycket

Bilaga VIII, del 4

Artikel 4.3 och 4.4

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 64.4

Artikel 5

—

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artikel 10

Artikel 69

Artikel 11.1

Artikel 19.1

Artikel 13.1

Artikel 17.1

Artikel 69.1

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 69.2

Artikel 11.2 och 11.3

—

Artikel 12

—

Artikel 13

—

Bilaga I

—

Bilaga II

Bilaga VIII, del 4

Bilaga III

Bilaga VIII, del 4

Bilaga IV

—

Bilaga V

—

Artikel 2.1, inledningsfrasen

—

Artikel 2.1 a, inledningsfrasen och första strecksatsen

—

Artikel 2.1 a andra strecksatsen

Artikel 61.2

Artikel 2.1 a tredje strecksatsen och 2.1 b, tredje strecksatsen

Artikel 61.3

Artikel 2.1 a fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna

—

Artikel 2.1 b, inledningsfrasen och första, fjärde, femte, sjätte och sjunde strecksatserna

—

Artikel 2.1 b andra strecksatsen

Artikel 61.3

Artikel 2.1 c

—

Artikel 2.2

—

Artikel 3

Artikel 61

Artikel 4

Artikel 61

Artikel 5

—

Artikel 6 första stycket, inledningsfrasen

Artikel 62.1

Artikel 6, första stycket led a

Bilaga VIII, del 1, punkt 1

Artikel 6, första stycket led b

Bilaga VIII, del 1, punkt 2

Artikel 6, andra stycket

Bilaga VIII, del 1, punkt 3

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9.1, inledningsfrasen

Artikel 63.2

Artikel 9.1 a, inledningsfrasen

—

Artikel 9.1 a i

Bilaga VIII, del 3, punkt 2

Artikel 9.1 a ii

Bilaga VIII, del 3, punkt 3, inledningsfrasen, och punkt 3 a

Artikel 9.1 a iii

Artikel 63.1

Artikel 9.1 a iv

Bilaga VIII, del 3, punkt 3 b

Artikel 9.1 a v

—

Artikel 9.1 b

Bilaga VIII, del 3, punkt 4

Artikel 9.2 och 9.3

—

Artikel 10

Artikel 64

Artikel 11

Artikel 12.4 och 12.5

Bilaga

—

Artikel 2, inledningsfrasen

Artikel 3, inledningsfrasen

Artikel 2.1

Artikel 2.14

Artikel 3.1

Artikel 2.3

Artikel 2.1

Artikel 3.3

Artikel 2.4

—

Artikel 2.5

Artikel 2.9

Artikel 3.8

Artikel 2.1

Artikel 3.4

Artikel 2.6

Artikel 2.13

Artikel 3.9

Artikel 2.3, första delen

Artikel 3.5

Artikel 2.7

Artikel 3.6

Artikel 2.8

Artikel 2.5

Artikel 65

Artikel 2.9, första meningen

Artikel 2.7

Artikel 3.12

Artikel 3.7

Artikel 2.9, andra meningen

Artikel 4.2, första stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 4.2, andra stycket

Artikel 2.10 a

—

Artikel 2.10 b, första stycket

Artikel 3.8

Artikel 2.10 b, andra stycket

Artikel 21.3

Artikel 2.11, första stycket och första, andra och tredje strecksatserna

Artikel 3.9

Artikel 2.11, andra stycket

Artiklarna 14.2 och 15.4

Artikel 2.12

Artikel 2.6

Artikel 3.11

Artikel 2.5

Artikel 3.11

Artikel 2.13

Artikel 3.12

Artikel 2.14

Artikel 3.12

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 3.14–3.18

Artikel 3, första stycket, inledningsfrasen

Artikel 12, inledningsfrasen

Artikel 3, första stycket, led a

Artikel 12.1 och 12.2

Artikel 3 första stycket, led b

Artikel 12.3

Artikel 3 första stycket, led c

Artikel 12.4 och 12.5

Artikel 3 första stycket, led d

Artikel 12.6

Artikel 3 första stycket, led e

Artikel 12.7

Artikel 3 första stycket, led f

Artikel 12.8

Artikel 3, andra stycket

—

Artikel 5.1

Artikel 73.1 och 73.2

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 73.3 och 73.4

Artikel 5.2

Artikel 71.1, andra stycket

Artikel 6.1, inledningsfrasen

Artikel 13.1, inledningsfrasen

Artikel 6.1, första stycket, första strecksatsen

Artikel 13.1 a

Artikel 6.1, första stycket, andra strecksatsen

Artikel 13.1 b

Artikel 6.1, första stycket, tredje strecksatsen

Artikel 13.1 c

Artikel 6.1, första stycket, fjärde strecksatsen

Artikel 13.1 d

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 13.1 e

Artikel 6.1, första stycket, femte strecksatsen

Artikel 13.1 f

Artikel 6.1, första stycket, sjätte strecksatsen

Artikel 13.1 g

Artikel 6.1, första stycket, sjunde strecksatsen

Artikel 13.1 h

Artikel 6.1, första stycket, åttonde strecksatsen

Artikel 13.1 i

Artikel 6.1, första stycket, nionde strecksatsen

Artikel 13.1 j

Artikel 6.1, första stycket, tionde strecksatsen

Artikel 13.1 k

Artikel 6.1, andra stycket

Artikel 13.1, andra stycket

Artikel 6.2

Artikel 13.2

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 14

Artikel 7

Artikel 6.2

Artikel 8, första stycket

Artikel 4.3

Artikel 6.1

Artikel 8, andra stycket

—

Artikel 9.1, första delen av meningen

Artikel 15.1, första stycket

Artikel 9.1, andra delen av meningen

—

Artikel 9.2

Artikel 6.3

Artikel 9.3, första stycket, första och andra meningarna

Artikel 15.1, andra stycket, inledningsfrasen och leden a och b

Artikel 9.3, första stycket, tredje meningen

Artikel 15.2

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 15.3–15.5

Artikel 9.3, andra stycket

—

Artikel 9.3, tredje stycket

Artikel 10.1

Artikel 9.3, fjärde stycket

Artikel 10.2

Artikel 9.3, femte stycket

Artikel 10.3

Artikel 9.3, sjätte stycket

Artikel 10.4

Artikel 9.4, första delen av första meningen

Artikel 16.2, första stycket

Artikel 9.4, andra delen av första meningen

Artikel 16. 3, första stycket

Artikel 9.4, andra meningen

Artikel 15.1, andra stycket, led f

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 16.2, andra stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 16.3, andra stycket och 16.4 och 16.5

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 17

Artikel 9.5, första stycket

Artikel 15.1, andra stycket, led c

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 15.1, andra stycket, led d

Artikel 9.5, andra stycket

—

Artikel 9.6, första stycket

Artikel 15.1, andra stycket, led e

Artikel 9.6, andra stycket

—

Artikel 9.7

—

Artikel 9.8

Artiklarna 7 och 18.1

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 18.2, 18.3 och 18.4

Artikel 10

Artikel 19

Artikel 11

Artikel 20

Artikel 12.1

Artikel 21.1

Artikel 12.2, första meningen

Artikel 21.2, första stycket

Artikel 12.2, andra meningen

Artikel 21.2, andra stycket

Artikel 12.2, tredje meningen

—

Artikel 13.1

Artikel 22.1

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 22.2 och 22.3

Artikel 13.2, inledningsfrasen

Artikel 22.4, inledningsfrasen

Artikel 13.2, första strecksatsen

Artikel 22.4 a

Artikel 13.2, andra strecksatsen

Artikel 22.4 b

Artikel 13.2, tredje strecksatsen

Artikel 22.4 c

Artikel 13.2, fjärde strecksatsen

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 22.4 d

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 23

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 24

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 25.1, första och andra styckena

Artikel 14, inledningsfrasen

Artikel 9.1, första delen av meningen och artikel 25.1, tredje stycket, inledningsfrasen

Artikel 14, första strecksatsen

Artikel 9.1, andra delen av meningen

Artikel 14, andra strecksatsen

Artikel 8.2 och artikel 15.1 c

Artikel 14, tredje strecksatsen

Artikel 25.1, tredje stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 25.2–25.7

Artikel 15.1, inledningsfrasen och första och andra strecksatserna

Artikel 12.1, första stycket

Artikel 26.1, första stycket och leden a och b

Artikel 15.1, tredje strecksatsen

Artikel 26.1, första stycket, led c

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 26.1 d

Artikel 15.1, andra stycket

Artikel 26.1, andra stycket

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 15.2

Artikel 26.3 h

Artikel 15.4

Artikel 26.3

Artikel 15.5

Artikel 26.2, inledningsfrasen och leden a och b

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 26.2 c–g

Artikel 15a, första stycket

Artikel 27.1

Artikel 15a, andra stycket

Artikel 27.2

Artikel 15a, tredje stycket

Artikel 27.3

Artikel 15a, fjärde och femte styckena

Artikel 27.4

Artikel 15a, sjätte stycket

Artikel 27.5

Artikel 16.1

Artikel 11.1, första meningen och 11.2

Artikel 66.1, första stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 66.1, andra stycket

Artikel 16.2, första meningen

Artikel 29, inledningsfrasen

Artikel 16.2, andra meningen

—

Artikel 16.3, första meningen

Artikel 11.1, andra meningen

Artikel 66.2

Artikel 16.3, andra meningen

—

Artikel 16.3, tredje meningen

Artikel 11.3

Artikel 66.3

Artikel 16.4

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 67

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 29

Artikel 17

Artikel 11

Artikel 28

Artikel 18.1

—

Artikel 18.2

Artikel 16.3, andra stycket

Artikel 19.2 och 19.3

—

Artikel 20.1 och 20.2

—

Artikel 20.3

Artikel 18

Artikel 17

Artikel 72

Artikel 22

Artikel 16

Artikel 22

Artikel 19

Artikel 74

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 2.1

Bilaga I, första stycket av inledningsfrasen

Artikel 2.2

Bilaga I, andra stycket av inledningsfrasen

Bilaga I, första stycket av inledningsfrasen

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, andra och tredje styckena av inledningsfrasen

Bilaga I, punkt 1

Bilaga I, punkt 1

Bilaga I, punkterna 2.1–2.5 b

Bilaga I, punkterna 2.1–2.5 b

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkt 2.5 c

Bilaga I, punkt 2.6

Bilaga I, punkt 2.6

Bilaga I, punkt 3

Bilaga I, punkt 3

Bilaga I, punkterna 4.1–4.6

Bilaga I, punkterna 4.1–4.6

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkt 4.7

Bilaga I, punkt 5, inledningsfrasen

—

Bilaga I, punkterna 5.1–5.3 b

Bilaga I, punkterna 5.1–5.3 b

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkterna 5.3 c–e

Bilaga I, punkt 5.4

Bilaga I, punkt 5.4

Bilaga I, punkterna 6.1 a och b

Bilaga I, punkterna 6.1 a och b

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkt 6.1 c

Bilaga I, punkterna 6.2–6.4 b

Bilaga I, punkterna 6.2–6.4 b ii

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkt 6.4 b iii

Bilaga I, punkterna 6.4 c–6.6 c

Bilaga I, punkterna 6.4 c–6.6 c

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkt 6.6 c, sista meningen

Bilaga I, punkterna 6.7–6.8

Bilaga I, punkterna 6.7–6.8

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga I, punkterna 6.9 och 6.10

Bilaga II

—

Bilaga III

Bilaga II

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga II, punkt 13

Bilaga IV, inledningsfrasen

Artikel 3.9

Bilaga IV, punkterna 1 till 11

Bilaga III

Bilaga IV, punkt 12

—

Bilaga V 1 a

Bilaga IV 1 a

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga IV, punkt 1 b

Bilaga V 1 b–g

Bilaga IV, 1 c–h

Bilaga V, punkterna 2 till 5

Bilaga IV, punkterna 2–5

Artikel 2.2

Artikel 51.1

Artikel 2.3

—

Artikel 2.4

Artikel 57.1

Artikel 2.8

Artikel 4.1, tredje stycket

Artikel 2.10

Artikel 51.3

Artikel 2.11

Artikel 51.2

Artikel 2.12

Artikel 51.4

Artikel 2.15

Artikel 51.5

Artikel 2.16

Artikel 3.33

Artikel 2.17

Artikel 3.34

Artikel 2.18

Artikel 3.35

Artikel 2.19

—

Artikel 2.20

Artikel 3.36

Artikel 2.21

Artikel 51.6

Artikel 2.22

Artikel 51.7

Artikel 2.23

Artikel 51.8

Artikel 2.24

Artikel 51.9

Artikel 2.25

Artikel 51.10

Artikel 2.26

Artikel 51.11

Artikel 2.27

—

Artikel 2.28

Artikel 51.1

Artikel 2.29

—

Artikel 2.30

Artikel 51.12

Artikel 2.31

Bilaga VII, del 2, första meningen Bilaga VIII, del 3, punkt 1

Artikel 2.32

—

Artikel 2.33

Artikel 51.13

Artikel 3.2

Artikel 4.1, andra stycket

Artikel 4.1–4.3

Artikel 4.1, första och andra styckena

Artikel 4.4

Artikel 57.2

Artikel 5.1

Artikel 53.1, första stycket

Artikel 5.2

Artikel 53.1 a och b

Artikel 5.3 a

Artikel 53.2

Artikel 5.3 b

Artikel 53.3

Artikel 5.3 tredje stycket

Artikel 53.4

Artikel 5.4

—

Artikel 5.5

Artikel 53.6

Artikel 5.6

Artikel 52

Artikel 5.7

Bilaga VII, del 4, punkt 1

Artikel 5.8 första stycket

Bilaga VII, del 4, punkt 2

Artikel 5.8 andra stycket

Artikel 53.5

Artikel 5.9

—

Artikel 5.10

Artikel 53.7

Artikel 5.11–5.13

—

Artikel 6

—

Artikel 7.1, inledningsfrasen och första, andra, tredje och fjärde strecksatsen

Artikel 58

Artikel 7.1, andra delen

—

Artikel 7.2

—

Artikel 8.1

Artikel 8, inledningsfrasen och punkt 1

Artikel 8.2

Bilaga VII, del 6, punkt 1

Artikel 8.3

Bilaga VII, del 6, punkt 2

Artikel 8.4

Bilaga VII del 6, punkt 3

Artikel 8.5

—

Artikel 9.1, inledningsfrasen

Artikel 56.1, inledningsfrasen

Artikel 9.1, första stycket, första, andra och tredje strecksatserna

Artikel 56, första stycket, leden a, b och c

Artikel 9.1, andra stycket

Artikel 56, andra stycket

Artikel 9.1, tredje stycket

Bilaga VII, del 8, punkt 4

Artikel 9.2

Artikel 57.3

Artikel 9.3

Bilaga VII, del 8, punkt 1

Artikel 9.4

Bilaga VII, del 8, punkt 2

Artikel 9.5

Bilaga VII, del 8, punkt 3

Artikel 10

Artikel 4.9

Artikel 9.2

Artikel 11.1, tredje till sjätte meningarna

—

Artikel 12.1, andra stycket

Artikel 59.1, första stycket

Artikel 12.1, tredje stycket

Artikel 59.1, andra stycket

Artikel 12.2

Artikel 59.2

Artikel 12.3

Artikel 59.3

Artikel 13.2 och 13.3

—

Artikel 14

Artikel 19

Artikel 16

Artikel 70

Bilaga I, första och andra meningen i inledningsfrasen

Artikel 50

Bilaga I, tredje meningen i inledningsfrasen och förteckningen över verksamheter

Bilaga VII, del 1

Bilaga IIA, del I

Bilaga VII, del 2

Bilaga IIA, del 2

Bilaga VII, del 3

Bilaga IIA, del II, sista meningen i stycke 6

—

Bilaga IIB, punkt 1, första och andra meningarna

Artikel 53.1 b

Bilaga IIB, punkt 1, tredje meningen

Artikel 53.1, andra stycket

Bilaga IIB, punkt 2

Bilaga VII, del 5

Bilaga IIB, punkt 2, andra stycket led i och tabellen

—

Bilaga III, punkt 1

—

Bilaga III, punkt 2

Bilaga VII, del 7, punkt 1

Bilaga III, punkt 3

Bilaga VII, del 7, punkt 2

Bilaga III, punkt 4

Bilaga VII, del 7, punkt 3

Artikel 1, andra stycket

—

Artikel 2.1

Artikel 37.1, första stycket

Artikel 2.2, inledningsfrasen

Artikel 37.2, inledningsfrasen

Artikel 2.2 a, inledningsfrasen

Artikel 37.2 a, inledningsfrasen

Artikel 2.2 a i–v

Artikel 37.2 a i

Artikel 2.2 a vi

Artikel 37.2 a ii

Artikel 2.2 a vii

Artikel 37.2 a iii

Artikel 2.2 a viii

Artikel 37.2 a iv

Artikel 2.2 b

Artikel 37.2 b

Artikel 3.2, första stycket

Artikel 3.26

Artikel 3.2, andra stycket

—

Artikel 3.3

Artikel 3.27

Artikel 3.4, första stycket

Artikel 3.28

Artikel 3.4, andra stycket

Artikel 37.1, andra stycket

Artikel 3.5, första stycket

Artikel 3.29

Artikel 3.5, andra stycket

Artikel 37.1, tredje stycket

Artikel 3.5, tredje stycket

Artikel 37.1, andra stycket

Artikel 3.6

Bilaga VI, del 1, a

Artikel 3.7

Artikel 3.30

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga VI, del 1, b

Artikel 3.10

Artikel 3.31

Artikel 3.13

Artikel 3.32

Artikel 4.2

Artikel 38

Artikel 4.4, inledningsfrasen och leden a och b

Artikel 39.1, inledningsfrasen och leden a och b

Artikel 4.4 c

Artikel 39.1 e

Artikel 4.5

Artikel 39.2

Artikel 4.6

Artikel 39.3

Artikel 4.7

Artikel 39.4

Artikel 4.8

Artikel 48

Artikel 5

Artikel 46

Artikel 6.1 första stycket

Artikel 44.1

Artikel 6.1 andra stycket och 6.2

Artikel 44.2

Artikel 6.1 tredje stycket

Artikel 44.3, första stycket

Artikel 6.1 fjärde stycket

Artikel 44.3, andra stycket

Artikel 6.3

Artikel 44.4

Artikel 6.4 första och andra meningarna i första stycket och artikel 6.4 andra stycket

Artikel 45.1

Artikel 6.4 tredje meningen i första stycket

Artikel 45.2

Artikel 6.4 tredje stycket

Artikel 45.3, andra stycket

Artikel 6.4 fjärde stycket

Artikel 45.4

Artikel 6.5

Artikel 40.1

Artikel 6.6

Artikel 44.5

Artikel 6.7

Artikel 44.6

Artikel 6.8

Artikel 44.7

Artikel 7.1 och artikel 7.2, första stycket

Artikel 40.2 första stycket

Artikel 7.2, andra stycket

Artikel 40.2 andra stycket

Artikel 7.3 och artikel 11.8, första stycket, inledningsfrasen

Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 2.7

Artikel 7.4

Artikel 40.2 andra stycket

Artikel 7.5

—

Artikel 8.1

Artikel 39.1 c

Artikel 8.2

Artikel 40.3

Artikel 8.3

—

Artikel 8.4 första stycket

Artikel 40.4 första stycket

Artikel 8.4 andra stycket

Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 3.2

Artikel 8.4 tredje stycket

Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 3.2

Artikel 8.4 fjärde stycket

—

Artikel 8.5

Artikel 40.4, andra och tredje stycket

Artikel 8.6

Artikel 39.1 c och d

Artikel 8.7

Artikel 40.4

Artikel 8.8

—

Artikel 9 första stycket

Artikel 47.1

Artikel 9 andra stycket

Artikel 47.2

Artikel 9, tredje stycket

Artikel 47.3

Artikel 10.1 och 10.2

—

Artikel 10.3 första meningen

Artikel 42.2

Artikel 10.3 andra meningen

—

Artikel 10.4

Artikel 42.3

Artikel 10.5

Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 1.3

Artikel 11.1

Artikel 43.1

Artikel 11.2

Bilaga VI, del 6, punkt 2.1

Artikel 11.3

Bilaga VI, del 6, punkt 2.2

Artikel 11.4

Bilaga VI, del 6, punkt 2.3

Artikel 11.5

Bilaga VI, del 6, punkt 2.4

Artikel 11.6

Bilaga VI, del 6, punkt 2.5

Artikel 11.7, första delen av första meningen i första stycket

Bilaga VI, del 6, första delen av punkt 2.6

Artikel 11.7, andra delen av första meningen i första stycket

Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 a

Artikel 11.7, andra meningen i första stycket

—

Artikel 11.7, andra stycket

—

Artikel 11.7 a

Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 b

Artikel 11.7 b och c

—

Artikel 11.7 d

Bilaga VI, del 6, punkt 2.6 c

Artikel 11.7 e och f

—

Artikel 11.8, första stycket, leden a och b

Bilaga VI, del 3, punkt 1, första och andra stycket

Artikel 11.8 c

Bilaga VI, del 6, andra delen av punkt 2.7

Artikel 11.8 d

Bilaga VI, del 4, punkt 2.1, andra stycket

Artikel 11.8, andra stycket

Bilaga VI, del 6, tredje delen av punkt 2.7

Artikel 11.9

Artikel 42.4

Artikel 11.10 a, b och c

Bilaga VI, del 8, punkt 1.1 a, b och c

Artikel 11.10 d

Bilaga VI, del 8, punkt 1.1 d

Artikel 11.11

Bilaga VI, del 8, punkt 1.2

Artikel 11.12

Bilaga VI, del 8, punkt 1.3

Artikel 11.13

Artikel 42.5, första stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 42.5 andra stycket

Artikel 11.14

Bilaga VI, del 6, punkt 3.1

Artikel 11.15

Artikel 39.1 e

Artikel 11.16

Bilaga VI, del 8, punkt 2

Artikel 11.17

Artikel 9.2 a

Artikel 12.1

Artikel 49.1

Artikel 12.2, första meningen

Artikel 49.2

Artikel 12.2, andra meningen

—

Artikel 12.2, tredje meningen

Artikel 49.3

Artikel 13.1

Artikel 39.1 f

Artikel 13.2

Artikel 41

Artikel 13.3

Artikel 40.5

Artikel 13.4

Bilaga VI, del 3, punkt 2

Artikel 14

—

Artikel 15

—

Artikel 16

—

Artikel 17.2 och 17.3

—

Artikel 20

—

Bilaga I

Bilaga VI, del 2

Bilaga II, första delen (onumrerad)

Bilaga VI, del 4, punkt 1

Bilaga II, punkt 1, inledningsfrasen

Bilaga VI, del 4, punkt 2.1

Bilaga II, punkterna 1.1–1.2

Bilaga VI, del 4, punkterna 2.2–2.3

Bilaga II, punkt 1.3

—

Bilaga II, punkt 2.1

Bilaga VI, del 4, punkt 3.1

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga VI, del 4, punkt 3.2

Bilaga II, punkt 2.2

Bilaga VI, del 4, punkt 3.3

Bilaga II, punkt 3

Bilaga VI, del 4, punkt 4

Bilaga III

Bilaga VI, del 6, punkt 1

Bilaga IV, tabellen

Bilaga VI, del 5

Bilaga IV, sista meningen

—

Bilaga V, a, tabellen

Bilaga VI, del 3, punkt 1.1

Bilaga V, a, sista meningarna

—

Bilaga V, b, tabellen

Bilaga VI, del 3, punkt 1.2

Bilaga V, b, sista meningen

—

Bilaga V, c

Bilaga VI, del 3, punkt 1.3

Bilaga V, d

Bilaga VI, del 3, punkt 1.4

Bilaga V, e

Bilaga VI, del 3, punkt 1.5

Bilaga V, f

Bilaga VI, del 3, punkt 3

Bilaga VI

Bilaga VI, del 7

Artikel 1

Artikel 30

Artikel 2.2

Bilaga V, del 1, punkt 1 och del 2, punkt 1

Artikel 2.3 andra delen

Bilaga V, del 1, punkt 1 och del 2, punkt 1

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga V, del 1, sista meningen i punkt 1

Artikel 2.4

—

Artikel 2.6

Artikel 3.20

Artikel 2.7, första stycket

Artikel 3.21

Artikel 2.7, andra stycket och leden a–i

Artikel 30, andra stycket

Artikel 2.7, andra stycket, led j

—

Artikel 2.7, tredje stycket

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 31.1

Artikel 2.7, fjärde stycket

Artikel 31.2

Artikel 2.8

Artikel 3.23

Artikel 2.9

Artikel 31.2

Artikel 2. 10

—

Artikel 2.11

Artikel 3.22

Artikel 2.12

Artikel 3.24

Artikel 2.13

—

Artikel 3

—

Artikel 4.1

—

Artikel 4.2

Artikel 32.2

Artikel 4.3–4.8

—

Artikel 5.1

Bilaga V, del 1, punkt 2, sista meningen

Artikel 5.2

—

Artikel 6

—

Artikel 7.1

Artikel 33

Artikel 7.2

Artikel 32.4

Artikel 7.3

Artikel 32.5

Artikel 8.1

Artikel 36.1

Artikel 8.2, första delen av första stycket

Artikel 36.2, första delen av första stycket

Artikel 8.2, andra delen av första stycket

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 36.2, andra delen av första stycket

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 36.2, andra stycket

Artikel 8.2, andra stycket

—

Artikel 8.2 a–d

—

Artikel 8.3 och 8.4

—

Artikel 9

Artikel 32.1

Artikel 10.1, första meningen

Artikel 32.6

Artikel 10.1, andra meningen

—

Artikel 10.2

—

Artikel 12

Artikel 34.1

—

—

—

—

—

—

—

Artikel 34.2, 34.3 och 34.4

Artikel 13

Bilaga V, del 3, tredje delen av punkt 8

Artikel 14

Bilaga V, del 4

Artikel 15

—

Artikel 18.2

—

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga III och IV

Bilaga V, punkt 2 av del 1 och del 2

Bilaga V A

Bilaga V, del 1, punkt 3

Bilaga V B

Bilaga V, del 2, punkt 3

Bilaga VI A

Bilaga V, del 1, punkterna 4 och 5

Bilaga VI B

Bilaga V, del 2, punkterna 4 och 5

Bilaga VII A

Bilaga V, del 1, punkterna 6 och 7

Bilaga VII B

Bilaga V, del 2, punkterna 6 och 7

Bilaga VIII A punkt 1

—

Bilaga VIII A punkt 2

Bilaga V, del 3, första delen av punkt 1 och punkterna 2, 3 och 5

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga V, del 3, andra delen av punkt 1

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga V, del 3, punkt 4

Bilaga VIII A punkt 3

—

Bilaga VIII A punkt 4

Bilaga V, del 3, punkt 6

Bilaga VIII A punkt 5

Bilaga V, del 3, punkterna 7 och 8

Bilaga VIII A punkt 6

Bilaga V, del 3, punkterna 9 och 10

—

—

—

—

—

—

—

Bilaga V, del 4

Bilaga VIII B

—

Bilaga VIII C

—

Bilaga IX

Bilaga IX

Bilaga X

Bilaga X

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/300 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/300

---

Tirsdag 10 mars 2009Stadgan för privata Europabolag *

P6_TA(2009)0094

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

2010/C 87 E/46

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0396),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0283/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0044/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 2a (nytt) |
| | (2a) | Befintliga gemenskapsbolagsformer inbegriper en gränsöverskridande komponent. Denna gränsöverskridande komponent bör inte utgöra något hinder för att grunda ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag). Kommissionen och medlemsstaterna bör dock, utan att det påverkar registreringskraven och inom två år efter en registrering, genomföra en efterhandskontroll för att undersöka om SPE-bolaget inbegriper den nödvändiga gränsöverskridande komponenten. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

(2a)

Befintliga gemenskapsbolagsformer inbegriper en gränsöverskridande komponent. Denna gränsöverskridande komponent bör inte utgöra något hinder för att grunda ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag). Kommissionen och medlemsstaterna bör dock, utan att det påverkar registreringskraven och inom två år efter en registrering, genomföra en efterhandskontroll för att undersöka om SPE-bolaget inbegriper den nödvändiga gränsöverskridande komponenten.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | Eftersom ett privat aktiebolag (nedan kallat SPE-bolag) som kan bildas i hela gemenskapen är avsett för småföretag bör det ha en så enhetlig rättslig form som möjligt i gemenskapen, och så många frågor som möjligt bör lämnas öppna för aktieägarnas avtalsfrihet, samtidigt som aktieägare, borgenärer, arbetstagare och tredje man i allmänhet garanteras en hög rättslig säkerhet. Med tanke på att aktieägarna bör ha stor flexibilitet och frihet att organisera de inre angelägenheterna i ett SPE-bolag bör faktumet att det rör sig om ett privat bolag också framgå av att aktierna inte får erbjudas allmänheten eller handlas på kapitalmarknaderna, och inte heller börsnoteras eller noteras på reglerade marknader. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom ett privat aktiebolag (nedan kallat SPE-bolag) som kan bildas i hela gemenskapen är avsett för småföretag bör det ha en så enhetlig rättslig form som möjligt i gemenskapen, och så många frågor som möjligt bör lämnas öppna för aktieägarnas avtalsfrihet, samtidigt som aktieägare, borgenärer, arbetstagare och tredje man i allmänhet garanteras en hög rättslig säkerhet. Med tanke på att aktieägarna bör ha stor flexibilitet och frihet att organisera de inre angelägenheterna i ett SPE-bolag bör faktumet att det rör sig om ett privat bolag också framgå av att aktierna inte får erbjudas allmänheten eller handlas på kapitalmarknaderna, och inte heller börsnoteras eller noteras på reglerade marknader.

| (3) | En förutsättning för en hållbar och stadig tillväxt av den inre marknaden är att det finns en heltäckande bolagsrätt som är direkt anpassad för små och medelstora företags behov.
  Eftersom ett privat aktiebolag som kan bildas i hela gemenskapen är avsett för småföretag bör det ha en så enhetlig rättslig form som möjligt i gemenskapen, och så många frågor som möjligt bör lämnas öppna för aktieägarnas avtalsfrihet, samtidigt som aktieägare, borgenärer, arbetstagare och tredje man i allmänhet garanteras en hög rättslig säkerhet. Med tanke på att aktieägarna bör ha stor flexibilitet och frihet att organisera de inre angelägenheterna i ett SPE-bolag bör faktumet att det rör sig om ett privat bolag också framgå av att aktierna inte får erbjudas allmänheten eller handlas på kapitalmarknaderna, och inte heller börsnoteras eller noteras på reglerade marknader. |
| --- | --- |

(3)

En förutsättning för en hållbar och stadig tillväxt av den inre marknaden är att det finns en heltäckande bolagsrätt som är direkt anpassad för små och medelstora företags behov.
  Eftersom ett privat aktiebolag som kan bildas i hela gemenskapen är avsett för småföretag bör det ha en så enhetlig rättslig form som möjligt i gemenskapen, och så många frågor som möjligt bör lämnas öppna för aktieägarnas avtalsfrihet, samtidigt som aktieägare, borgenärer, arbetstagare och tredje man i allmänhet garanteras en hög rättslig säkerhet. Med tanke på att aktieägarna bör ha stor flexibilitet och frihet att organisera de inre angelägenheterna i ett SPE-bolag bör faktumet att det rör sig om ett privat bolag också framgå av att aktierna inte får erbjudas allmänheten eller handlas på kapitalmarknaderna, och inte heller börsnoteras eller noteras på reglerade marknader.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | För att företagen ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden bör SPE-bolag kunna ha sitt säte och sitt huvudkontor i olika medlemsstater och flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan oberoende av huruvida dess huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet också flyttas. |
| --- | --- |

(4)

För att företagen ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden bör SPE-bolag kunna ha sitt säte och sitt huvudkontor i olika medlemsstater och flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan oberoende av huruvida dess huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet också flyttas.

| (4) | För att företagen ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden bör SPE-bolag kunna ha sitt säte och sitt huvudkontor i olika medlemsstater och flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan oberoende av huruvida dess huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet också flyttas.
  Samtidigt bör emellertid åtgärder vidtas för att förhindra att SPE-bolag används för att kringgå medlemsstaters legitima rättsliga krav. |
| --- | --- |

(4)

För att företagen ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden bör SPE-bolag kunna ha sitt säte och sitt huvudkontor i olika medlemsstater och flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan oberoende av huruvida dess huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet också flyttas.
  Samtidigt bör emellertid åtgärder vidtas för att förhindra att SPE-bolag används för att kringgå medlemsstaters legitima rättsliga krav.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | För att minska kostnaderna och den administrativa bördan i samband med bolagets registrering bör registreringskraven för SPE-bolag begränsas till sådana som är nödvändiga för att garantera rättslig säkerhet, och de dokument som införs i registret när ett SPE-bolag bildas bör endast kontrolleras en gång,
  antingen före eller efter registreringen
  . För registreringen är det lämpligt att använda de register som avses i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

För att minska kostnaderna och den administrativa bördan i samband med bolagets registrering bör registreringskraven för SPE-bolag begränsas till sådana som är nödvändiga för att garantera rättslig säkerhet, och de dokument som införs i registret när ett SPE-bolag bildas bör endast kontrolleras en gång,
  antingen före eller efter registreringen
  . För registreringen är det lämpligt att använda de register som avses i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen.

| (8) | För att minska kostnaderna och den administrativa bördan i samband med bolagets registrering bör registreringskraven för SPE-bolag begränsas till sådana som är nödvändiga för att garantera rättslig säkerhet, och de dokument som införs i registret när ett SPE-bolag bildas bör endast kontrolleras en gång
  på ett förebyggande sätt
  . För registreringen är det lämpligt att använda de register som avses i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

För att minska kostnaderna och den administrativa bördan i samband med bolagets registrering bör registreringskraven för SPE-bolag begränsas till sådana som är nödvändiga för att garantera rättslig säkerhet, och de dokument som införs i registret när ett SPE-bolag bildas bör endast kontrolleras en gång
  på ett förebyggande sätt
  . För registreringen är det lämpligt att använda de register som avses i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | I enlighet med rådets och kommissionens åtaganden avseende konceptet ”e-juridik” bör alla formulär för bildande och registrering av ett SPE-bolag finnas tillgängliga via Internet. För att minska dubbel arkivering av handlingar bör dessutom kommissionen upprätthålla ett centralt register med elektroniska länkar till de skilda nationella registren i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8a)

I enlighet med rådets och kommissionens åtaganden avseende konceptet ”e-juridik” bör alla formulär för bildande och registrering av ett SPE-bolag finnas tillgängliga via Internet. För att minska dubbel arkivering av handlingar bör dessutom kommissionen upprätthålla ett centralt register med elektroniska länkar till de skilda nationella registren i medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| (8b) | För att garantera öppenhet och tillhandahållande av korrekt information om SPE-bolag bör kommissionen upprätta och samordna en databas för SPE-bolag, tillgänglig på Internet, i syfte att samla in, offentliggöra och sprida allmän och specifik information om bolagens registrering, säte, huvudsakliga verksamhetsplats, filialer och eventuell flytt av bolagets säte, ombildning, sammanslagning, delning eller upplösning. |
| --- | --- |

(8b)

För att garantera öppenhet och tillhandahållande av korrekt information om SPE-bolag bör kommissionen upprätta och samordna en databas för SPE-bolag, tillgänglig på Internet, i syfte att samla in, offentliggöra och sprida allmän och specifik information om bolagens registrering, säte, huvudsakliga verksamhetsplats, filialer och eventuell flytt av bolagets säte, ombildning, sammanslagning, delning eller upplösning.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 11

| (11) | SPE-bolag bör inte omfattas av höga obligatoriska krav på bolagskapital, eftersom detta skulle vara ett hinder för små och medelstora företag. Borgenärer bör emellertid skyddas mot orimliga utdelningar till aktieägarna som skulle kunna påverka SPE-bolagets förmåga att betala sina skulder. Därför bör utdelningar som innebär att SPE-bolagets skulder överskrider värdet av dess tillgångar förbjudas. Aktieägarna bör emellertid också ha rätt att kräva att SPE-bolags
  ledningsorgan
  undertecknar ett solvensintyg. |
| --- | --- |

(11)

SPE-bolag bör inte omfattas av höga obligatoriska krav på bolagskapital, eftersom detta skulle vara ett hinder för små och medelstora företag. Borgenärer bör emellertid skyddas mot orimliga utdelningar till aktieägarna som skulle kunna påverka SPE-bolagets förmåga att betala sina skulder. Därför bör utdelningar som innebär att SPE-bolagets skulder överskrider värdet av dess tillgångar förbjudas. Aktieägarna bör emellertid också ha rätt att kräva att SPE-bolags
  ledningsorgan
  undertecknar ett solvensintyg.

| (11) | SPE-bolag bör inte omfattas av höga obligatoriska krav på bolagskapital, eftersom detta skulle vara ett hinder för små och medelstora företag. Borgenärer bör emellertid skyddas mot orimliga utdelningar till aktieägarna som skulle kunna påverka SPE-bolagets förmåga att betala sina skulder. Därför bör utdelningar som innebär att SPE-bolagets skulder överskrider värdet av dess tillgångar förbjudas. Aktieägarna bör emellertid också ha rätt att kräva att SPE-bolags
  bolagsledningsorgan
  undertecknar ett solvensintyg. |
| --- | --- |

(11)

SPE-bolag bör inte omfattas av höga obligatoriska krav på bolagskapital, eftersom detta skulle vara ett hinder för små och medelstora företag. Borgenärer bör emellertid skyddas mot orimliga utdelningar till aktieägarna som skulle kunna påverka SPE-bolagets förmåga att betala sina skulder. Därför bör utdelningar som innebär att SPE-bolagets skulder överskrider värdet av dess tillgångar förbjudas. Aktieägarna bör emellertid också ha rätt att kräva att SPE-bolags
  bolagsledningsorgan
  undertecknar ett solvensintyg.

Ändring 74

Förslag till förordning

Skäl 15

| (15) | Arbetstagarmedverkan bör omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte (”hemmedlemsstaten”). SPE-bolag bör inte användas för att kringgå
  sådana rättigheter
  .
  Om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat till vilken SPE-bolaget flyttar sitt säte inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som hemmedlemsstaten bör arbetstagarnas medverkan i bolaget efter flytten i vissa fall förhandlas. Om sådana förhandlingar misslyckas bör de bestämmelser som gällde för bolaget före flytten fortsätta att gälla efter flytten. |
| --- | --- |

(15)

Arbetstagarmedverkan bör omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte (”hemmedlemsstaten”). SPE-bolag bör inte användas för att kringgå
  sådana rättigheter
  .
  Om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat till vilken SPE-bolaget flyttar sitt säte inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som hemmedlemsstaten bör arbetstagarnas medverkan i bolaget efter flytten i vissa fall förhandlas. Om sådana förhandlingar misslyckas bör de bestämmelser som gällde för bolaget före flytten fortsätta att gälla efter flytten.

| (15) | Arbetstagarmedbestämmande bör omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte (”hemmedlemsstaten”).
  Om lagstiftningen i hemmedlemsstaten omfattar bestämmelser om rätten till medbestämmande bör SPE-bolagets personal ha rätt att välja eller utse ett antal ledamöter till SPE-bolagets förvaltningsorgan eller tillsynsorgan, rekommendera dessa personer eller motsätta sig att ifrågavarande personer utses.
  SPE-bolag bör inte användas för att kringgå
  arbetstagares rätt till medbestämmande
  .
  Framför allt bör lämpliga garantier införas så att SPE-stadgan inte kan utnyttjas av stora bolag som ett sätt att kringgå befintliga skyldigheter enligt nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning, utan att små och medelstora företag som vill bilda SPE-bolag av legitima affärsmässiga skäl belastas i alltför hög grad. Om en betydande andel av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som har en mer omfattande arbetstagarmedbestämmande än den som föreskrivs i hemmedlemsstaten bör bolaget inleda förhandlingar med de anställda om ett enhetligt system för medbestämmande på SPE-nivå, i linje med bestämmelserna i rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (1). Skräddarsydda bestämmelser bör emellertid tillämpas för SPE-bolag som bildats från grunden och som totalt har färre än 500 anställda. Förhandlingar om arbetstagarmedbestämmande bör inledas endast om merparten av personalen normalt arbetar inom ramen för ett system för medbestämmande som är fördelaktigare än motsvarande system i hemmedlemsstaten. Den medlemsstat i vilken en anställd normalt utför sina arbetsuppgifter bör betraktas som hans eller hennes ordinarie arbetsplats, även om han eller hon blir tillfälligt förflyttad till annan ort. |
| --- | --- |

(15)

Arbetstagarmedbestämmande bör omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte (”hemmedlemsstaten”).
  Om lagstiftningen i hemmedlemsstaten omfattar bestämmelser om rätten till medbestämmande bör SPE-bolagets personal ha rätt att välja eller utse ett antal ledamöter till SPE-bolagets förvaltningsorgan eller tillsynsorgan, rekommendera dessa personer eller motsätta sig att ifrågavarande personer utses.
  SPE-bolag bör inte användas för att kringgå
  arbetstagares rätt till medbestämmande
  .
  Framför allt bör lämpliga garantier införas så att SPE-stadgan inte kan utnyttjas av stora bolag som ett sätt att kringgå befintliga skyldigheter enligt nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning, utan att små och medelstora företag som vill bilda SPE-bolag av legitima affärsmässiga skäl belastas i alltför hög grad. Om en betydande andel av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som har en mer omfattande arbetstagarmedbestämmande än den som föreskrivs i hemmedlemsstaten bör bolaget inleda förhandlingar med de anställda om ett enhetligt system för medbestämmande på SPE-nivå, i linje med bestämmelserna i rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (1). Skräddarsydda bestämmelser bör emellertid tillämpas för SPE-bolag som bildats från grunden och som totalt har färre än 500 anställda. Förhandlingar om arbetstagarmedbestämmande bör inledas endast om merparten av personalen normalt arbetar inom ramen för ett system för medbestämmande som är fördelaktigare än motsvarande system i hemmedlemsstaten. Den medlemsstat i vilken en anställd normalt utför sina arbetsuppgifter bör betraktas som hans eller hennes ordinarie arbetsplats, även om han eller hon blir tillfälligt förflyttad till annan ort.

Ändring 75

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| (15a) | Bestämmelserna om eventuella förhandlingar om ordningar för medbestämmande bör inte inverka negativt på dynamiken i SPE-bolaget genom att vara alltför oflexibla. Om personalens storlek eller dess arbetsort förändras i betydande grad i ett SPE-bolag, till exempel på grund av större förvärv eller överföring av verksamhet mellan medlemsstaterna, bör de befintliga ordningarna för medbestämmande anpassas, under beaktande av de berörda parternas intressen. Om de befintliga ordningarna för medbestämmande inte medger att den nödvändiga anpassningen genomförs bör en ny bedömning göras av behovet av och, i tillämpliga fall, innehållet i ordningarna för medbestämmande, mot bakgrund av tillämpliga bestämmelser för bildande av SPE-bolag. |
| --- | --- |

(15a)

Bestämmelserna om eventuella förhandlingar om ordningar för medbestämmande bör inte inverka negativt på dynamiken i SPE-bolaget genom att vara alltför oflexibla. Om personalens storlek eller dess arbetsort förändras i betydande grad i ett SPE-bolag, till exempel på grund av större förvärv eller överföring av verksamhet mellan medlemsstaterna, bör de befintliga ordningarna för medbestämmande anpassas, under beaktande av de berörda parternas intressen. Om de befintliga ordningarna för medbestämmande inte medger att den nödvändiga anpassningen genomförs bör en ny bedömning göras av behovet av och, i tillämpliga fall, innehållet i ordningarna för medbestämmande, mot bakgrund av tillämpliga bestämmelser för bildande av SPE-bolag.

Ändring 76

Förslag till förordning

Skäl 15b (nytt)

| (15b) | Om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat till vilken SPE-bolaget flyttar sitt säte inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedbestämmande som i hemmedlemsstaten bör i vissa fall förhandlingar föras om arbetstagarnas medbestämmande i bolaget efter flytten. För konsekvensens skull och för att kryphål ska undvikas bör bestämmelserna om eventuella förhandlingar om rätten till medbestämmande i fall där bolaget flyttar sitt säte vara identiska med motsvarande tillämpliga bestämmelser i samband med bildande av SPE-bolag. |
| --- | --- |

(15b)

Om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat till vilken SPE-bolaget flyttar sitt säte inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedbestämmande som i hemmedlemsstaten bör i vissa fall förhandlingar föras om arbetstagarnas medbestämmande i bolaget efter flytten. För konsekvensens skull och för att kryphål ska undvikas bör bestämmelserna om eventuella förhandlingar om rätten till medbestämmande i fall där bolaget flyttar sitt säte vara identiska med motsvarande tillämpliga bestämmelser i samband med bildande av SPE-bolag.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | Arbetstagarnas rättigheter
  utöver arbetstagarmedverkan
  bör även fortsättningsvis omfattas av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Arbetstagarnas rättigheter
  utöver arbetstagarmedverkan
  bör även fortsättningsvis omfattas av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen.

| (16) | Arbetstagarnas rättigheter bör även fortsättningsvis omfattas av
  gemenskapslagstiftningen och genomförandet av den i medlemsstaterna, särskilt
  rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Arbetstagarnas rättigheter bör även fortsättningsvis omfattas av
  gemenskapslagstiftningen och genomförandet av den i medlemsstaterna, särskilt
  rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen.

Ändring 77

Förslag till förordning

Skäl 17

| (17) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning, bland annat underlåtande att i bolagsordningen för ett SPE-bolag reglera de frågor som föreskrivs i denna förordning, och se till att de genomförs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning, bland annat underlåtande att i bolagsordningen för ett SPE-bolag reglera de frågor som föreskrivs i denna förordning, och se till att de genomförs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (17) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning, bland annat underlåtande att i bolagsordningen för ett SPE-bolag reglera de frågor som föreskrivs i denna förordning
  och i tillämpliga bestämmelser om arbetstagarmedbestämmande
  , och se till att de genomförs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning, bland annat underlåtande att i bolagsordningen för ett SPE-bolag reglera de frågor som föreskrivs i denna förordning
  och i tillämpliga bestämmelser om arbetstagarmedbestämmande
  , och se till att de genomförs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led b

| (b) | utdelning: alla finansiella förmåner som en aktieägare uppbär direkt eller indirekt från SPE-bolaget i förhållande till de aktier han eller hon innehar, inklusive all överföring av pengar eller egendom, liksom påtagandet av skuld. |
| --- | --- |

(b)

utdelning: alla finansiella förmåner som en aktieägare uppbär direkt eller indirekt från SPE-bolaget i förhållande till de aktier han eller hon innehar, inklusive all överföring av pengar eller egendom, liksom påtagandet av skuld.

| b) | utdelning: alla finansiella förmåner som en aktieägare uppbär direkt eller indirekt från SPE-bolaget i förhållande till de aktier han eller hon innehar, inklusive all överföring av pengar eller egendom, liksom påtagandet av skuld,
  och som inte balanseras genom fullvärdiga anspråk på motprestationer eller återbetalning
  . |
| --- | --- |

b)

utdelning: alla finansiella förmåner som en aktieägare uppbär direkt eller indirekt från SPE-bolaget i förhållande till de aktier han eller hon innehar, inklusive all överföring av pengar eller egendom, liksom påtagandet av skuld,
  och som inte balanseras genom fullvärdiga anspråk på motprestationer eller återbetalning
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led d

| (d) | ledningsorgan
  : en eller flera enskilda verkställande direktörer, styrelsen (dualistiskt system) eller förvaltningsstyrelse (monistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning har utsetts att leda SPE-bolaget |
| --- | --- |

(d)

ledningsorgan
  : en eller flera enskilda verkställande direktörer, styrelsen (dualistiskt system) eller förvaltningsstyrelse (monistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning har utsetts att leda SPE-bolaget

| d) | bolagsledningsorgan
  : en eller flera enskilda verkställande direktörer, styrelsen (dualistiskt system) eller förvaltningsstyrelse (monistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning har utsetts att leda SPE-bolaget. |
| --- | --- |

d)

bolagsledningsorgan
  : en eller flera enskilda verkställande direktörer, styrelsen (dualistiskt system) eller förvaltningsstyrelse (monistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning har utsetts att leda SPE-bolaget.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led e

| (e) | tillsynsorgan: tillsynsstyrelse (dualistiskt system),
  som i
  SPE-bolagets bolagsordning
  utsetts som ansvarig
  för tillsynen av ledningsorganet. |
| --- | --- |

(e)

tillsynsorgan: tillsynsstyrelse (dualistiskt system),
  som i
  SPE-bolagets bolagsordning
  utsetts som ansvarig
  för tillsynen av ledningsorganet.

| e) | tillsynsorgan: tillsynsstyrelse (dualistiskt system),
  om
  SPE-bolagets bolagsordning
  anger att ett sådant organ ska ansvara
  för tillsynen av ledningsorganet. |
| --- | --- |

e)

tillsynsorgan: tillsynsstyrelse (dualistiskt system),
  om
  SPE-bolagets bolagsordning
  anger att ett sådant organ ska ansvara
  för tillsynen av ledningsorganet.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ea (nytt)

| ea) | grad av arbetstagarmedbestämmande: andelen arbetstagarrepresentanter bland ledamöterna i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller medlemmar i ledningsgruppen, som omfattar SPE-bolagets resultatenheter. |
| --- | --- |

ea)

grad av arbetstagarmedbestämmande: andelen arbetstagarrepresentanter bland ledamöterna i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller medlemmar i ledningsgruppen, som omfattar SPE-bolagets resultatenheter.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   Ett SPE-bolag ska uppfylla följande krav:

1.   Ett SPE-bolag ska
  vara ett företag med status som juridisk person och
  uppfylla följande krav:

| (a) | ess kapital
  ska
  fördelas i aktier. |
| --- | --- |

(a)

ess kapital
  ska
  fördelas i aktier.

| a) | ess kapital
  måste
  fördelas i aktier. |
| --- | --- |

a)

ess kapital
  måste
  fördelas i aktier.

| (b) | En
  aktieägare
  ska
  vara ekonomiskt ansvarig endast för den del av aktiekapitalet som
  han eller hon
  har tecknat eller har förklarat sig
  beredd
  att teckna. |
| --- | --- |

(b)

En
  aktieägare
  ska
  vara ekonomiskt ansvarig endast för den del av aktiekapitalet som
  han eller hon
  har tecknat eller har förklarat sig
  beredd
  att teckna.

| b) | Dess
  aktieägare
  måste
  vara ekonomiskt
  ansvariga
  för den del av aktiekapitalet som
  de
  har tecknat eller har förklarat sig
  beredda
  att teckna. |
| --- | --- |

b)

Dess
  aktieägare
  måste
  vara ekonomiskt
  ansvariga
  för den del av aktiekapitalet som
  de
  har tecknat eller har förklarat sig
  beredda
  att teckna.

| (c) | Det ska vara en juridisk person. |
| --- | --- |

(c)

Det ska vara en juridisk person.

| (d) | Dess aktier får inte
  erbjudas
  allmänheten och
  ska
  inte handlas offentligt. |
| --- | --- |

(d)

Dess aktier får inte
  erbjudas
  allmänheten och
  ska
  inte handlas offentligt.

| d) | Dess aktier får inte
  vara föremål för allmänna erbjudanden till
  allmänheten och
  får
  inte handlas offentligt.
  Däremot är erbjudanden till arbetstagare inte förbjudna. |
| --- | --- |

d)

Dess aktier får inte
  vara föremål för allmänna erbjudanden till
  allmänheten och
  får
  inte handlas offentligt.
  Däremot är erbjudanden till arbetstagare inte förbjudna.

| (e) | Det får bildas av en eller flera fysiska personer och/eller juridiska personer, nedan kallade stiftande aktieägare. |
| --- | --- |

(e)

Det får bildas av en eller flera fysiska personer och/eller juridiska personer, nedan kallade stiftande aktieägare.

| e) | Det får bildas av en eller flera fysiska personer och/eller juridiska personer, nedan kallade stiftande aktieägare. |
| --- | --- |

e)

Det får bildas av en eller flera fysiska personer och/eller juridiska personer, nedan kallade stiftande aktieägare.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

| ea) | Det ska ha en gränsöverskridande komponent som framgår av något av det följande:








  — | Att bolaget har en gränsöverskridande avsikt eller ett gränsöverskridande syfte med sin verksamhet. |
| --- | --- | --- |

ea)

Det ska ha en gränsöverskridande komponent som framgår av något av det följande:

—

Att bolaget har en gränsöverskridande avsikt eller ett gränsöverskridande syfte med sin verksamhet.

| — | Att bolaget har som mål att bedriva avsevärd verksamhet i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Att bolaget har som mål att bedriva avsevärd verksamhet i mer än en medlemsstat.

| — | Att bolaget har filialer i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Att bolaget har filialer i olika medlemsstater.

| — | Att bolaget har ett moderbolag som är registrerat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Att bolaget har ett moderbolag som är registrerat i en annan medlemsstat.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 7

Ett SPE-bolag ska ha sitt säte och huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

Ett SPE-bolag ska ha sitt säte och huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

Ett SPE-bolag ska inte vara skyldigt att ha sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i den medlemsstat i vilken det har sitt säte.

Ett SPE-bolag ska inte vara skyldigt att ha sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet i den medlemsstat i vilken det har sitt säte.
  Om huvudkontoret eller den huvudsakliga verksamheten finns i en annan medlemsstat än den där bolaget har sitt säte, ska SPE-bolaget inge de uppgifter som anges i artikel 10.2 a-c till registret i den medlemsstat där huvudkontoret eller den huvudsakliga verksamheten finns. Informationen i registret ska anses vara korrekt.

Genom ingivandet av handlingar till ett europeiskt centralregister fullgörs kraven på ingivande av handlingar i enlighet med andra stycket.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 2a (nytt)

Sätet ska vara den adress på vilken alla rättsliga handlingar avseende SPE-bolaget ska delges.

Ändring 20 och 79

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkterna 2 och 3

2.   Bolagsordningen för ett SPE-bolag ska vara skriftlig och undertecknad av var och en av de stiftande aktieägarna.

2.   Bolagsordningen för ett SPE-bolag ska vara skriftlig och undertecknad av var och en av de stiftande aktieägarna.
  Ytterligare formalia kan föreskrivas i befintlig tillämplig nationell lagstiftning, försåvitt SPE-bolaget inte använder en officiell bolagsordningsmall.

3.   Bolagsordningen och eventuella ändringar till denna får åberopas på följande sätt:

3.   Bolagsordningen och eventuella ändringar till denna får åberopas på följande sätt:

| (a) | Gentemot aktieägarna och SPE-bolagets
  förvaltningsorgan
  samt, i förekommande fall, dess tillsynsorgan från och med den dag de undertecknas eller, i fråga om ändringar, den dag de antas. |
| --- | --- |

(a)

Gentemot aktieägarna och SPE-bolagets
  förvaltningsorgan
  samt, i förekommande fall, dess tillsynsorgan från och med den dag de undertecknas eller, i fråga om ändringar, den dag de antas.

| a) | Gentemot aktieägarna och SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  samt, i förekommande fall, dess tillsynsorgan från och med den dag de undertecknas eller, i fråga om ändringar, den dag de antas. |
| --- | --- |

a)

Gentemot aktieägarna och SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  samt, i förekommande fall, dess tillsynsorgan från och med den dag de undertecknas eller, i fråga om ändringar, den dag de antas.

| (b) | Gentemot tredje man, i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av
  artikel 3.5–3.7
  i direktiv 68/151/EEG. |
| --- | --- |

(b)

Gentemot tredje man, i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av
  artikel 3.5–3.7
  i direktiv 68/151/EEG.

| b) | Gentemot tredje man, i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av
  artikel 3.2, 3.5, 3.6 och 3.7
  i direktiv 68/151/EEG. |
| --- | --- |

b)

Gentemot tredje man, i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av
  artikel 3.2, 3.5, 3.6 och 3.7
  i direktiv 68/151/EEG.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  En kopia av varje registrering av ett SPE-bolag och kopior av alla därpå följande ändringar ska av respektive nationellt register sändas till ett europeiskt register, som ska skötas av kommissionen och de behöriga nationella myndigheterna, och förvaras i detta europeiska register. Kommissionen ska övervaka de uppgifter som förs in i detta register, särskilt för att undvika eventuellt missbruk och eventuella fel. Om ett SPE-bolag inte kan visa att det efterlever artikel 3.1 ea inom två år efter registreringen ska bolaget omvandlas till lämplig nationell bolagsform.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 10

1.   Ansökan om registrering ska göras av de stiftande aktieägarna i SPE-bolaget eller av varje annan person som de har bemyndigat. Denna ansökan får göras på elektronisk väg.

1.   Ansökan om registrering ska göras av de stiftande aktieägarna i SPE-bolaget eller av varje annan person som de har bemyndigat. Denna ansökan får göras på elektronisk väg
  i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av artikel 3.2 i direktiv 68/151/EEG
  .

2.   Medlemsstaterna får inte kräva att särskilda uppgifter
  och
  dokument ska tillhandahållas i samband med ansökan om registrering av ett SPE-bolag förutom de följande:

2.   Medlemsstaterna får inte kräva att särskilda uppgifter
  eller
  dokument ska tillhandahållas i samband med ansökan om registrering av ett SPE-bolag förutom de följande:

| (a) | Namnet på SPE-bolaget och adressen till dess säte. |
| --- | --- |

(a)

Namnet på SPE-bolaget och adressen till dess säte.

| a) | Namnet på SPE-bolaget och adressen till dess säte. |
| --- | --- |

a)

Namnet på SPE-bolaget och adressen till dess säte.

| (b) | Namn på, adress till och varje annan upplysning som krävs för att identifiera de personer som är befullmäktigade att företräda SPE-bolaget i förbindelser med tredje man och i rättsliga förfaranden eller medverka i förvaltningen, tillsynen eller kontrollen av SPE-bolaget. |
| --- | --- |

(b)

Namn på, adress till och varje annan upplysning som krävs för att identifiera de personer som är befullmäktigade att företräda SPE-bolaget i förbindelser med tredje man och i rättsliga förfaranden eller medverka i förvaltningen, tillsynen eller kontrollen av SPE-bolaget.

| b) | Namn på, adress till och varje annan upplysning som krävs för att identifiera de personer som
  ingår i bolagsledningsorganet och de som
  är befullmäktigade att företräda SPE-bolaget i förbindelser med tredje man och i rättsliga förfaranden eller medverka i förvaltningen, tillsynen eller kontrollen av SPE-bolaget. |
| --- | --- |

b)

Namn på, adress till och varje annan upplysning som krävs för att identifiera de personer som
  ingår i bolagsledningsorganet och de som
  är befullmäktigade att företräda SPE-bolaget i förbindelser med tredje man och i rättsliga förfaranden eller medverka i förvaltningen, tillsynen eller kontrollen av SPE-bolaget.

| ba) | Föremålet för dess verksamhet, inbegripet en redogörelse för den gränsöverskridande komponenten i SPE-bolagets verksamhet, i den mån en sådan föreligger. |
| --- | --- |

ba)

Föremålet för dess verksamhet, inbegripet en redogörelse för den gränsöverskridande komponenten i SPE-bolagets verksamhet, i den mån en sådan föreligger.

| (c) | SPE-bolagets aktiekapital. |
| --- | --- |

(c)

SPE-bolagets aktiekapital.

| c) | SPE-bolagets aktiekapital. |
| --- | --- |

c)

SPE-bolagets aktiekapital.

| ca) | Aktieägarförteckningen i enlighet med artikel 15. |
| --- | --- |

ca)

Aktieägarförteckningen i enlighet med artikel 15.

| (d) | Olika aktieslag och antal aktier av varje aktieslag. |
| --- | --- |

(d)

Olika aktieslag och antal aktier av varje aktieslag.

| d) | Olika aktieslag och antal aktier av varje aktieslag. |
| --- | --- |

d)

Olika aktieslag och antal aktier av varje aktieslag.

| (e) | Det totala antalet aktier. |
| --- | --- |

(e)

Det totala antalet aktier.

| e) | Det totala antalet aktier. |
| --- | --- |

e)

Det totala antalet aktier.

| (f) | Aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde. |
| --- | --- |

(f)

Aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

| f) | Aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde. |
| --- | --- |

f)

Aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

| (g) | SPE-bolagets bolagsordning. |
| --- | --- |

(g)

SPE-bolagets bolagsordning.

| g) | SPE-bolagets bolagsordning. |
| --- | --- |

g)

SPE-bolagets bolagsordning.

| (h) | Om SPE-bolaget har bildats genom en ombildning, fusion eller delning av bolag, det beslut om ombildning, fusion eller delning som ledde till bildandet av SPE-bolaget. |
| --- | --- |

(h)

Om SPE-bolaget har bildats genom en ombildning, fusion eller delning av bolag, det beslut om ombildning, fusion eller delning som ledde till bildandet av SPE-bolaget.

| h) | Om SPE-bolaget har bildats genom en ombildning, fusion eller delning av bolag, det beslut om ombildning, fusion eller delning som ledde till bildandet av SPE-bolaget. |
| --- | --- |

h)

Om SPE-bolaget har bildats genom en ombildning, fusion eller delning av bolag, det beslut om ombildning, fusion eller delning som ledde till bildandet av SPE-bolaget.

3.   De dokument och uppgifter som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på det språk som den tillämpliga nationella lagstiftningen kräver.

3.   De dokument och uppgifter som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på det språk som den tillämpliga nationella lagstiftningen kräver.

4.   Registrering av SPE-bolaget
  får
  underställas
  endast
  ett av följande krav:

4.   Registrering av SPE-bolaget
  ska
  underställas
  minst
  ett av följande krav:

| (a) | Ett administrativt eller rättsligt organs kontroll av lagligheten av SPE-bolagets dokument och uppgifter. |
| --- | --- |

(a)

Ett administrativt eller rättsligt organs kontroll av lagligheten av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

| a) | Ett administrativt eller rättsligt organs kontroll av lagligheten av SPE-bolagets dokument och uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Ett administrativt eller rättsligt organs kontroll av lagligheten av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

| (b) | En certifiering av SPE-bolagets dokument och uppgifter. |
| --- | --- |

(b)

En certifiering av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

| b) | En certifiering
  eller ett juridiskt bestyrkande
  av SPE-bolagets dokument och uppgifter. |
| --- | --- |

b)

En certifiering
  eller ett juridiskt bestyrkande
  av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

5.   SPE-bolaget ska lämna in de eventuella ändringar i de uppgifter eller dokument som avses i punkt 2 a–g till registermyndigheten inom 14 kalenderdagar från den dag då förändringen äger rum. Efter varje ändring i bolagsordningen ska SPE-bolaget lämna in den fullständiga texten till registermyndigheten i dess aktuella ändrade lydelse.

5.   SPE-bolaget ska lämna in de eventuella ändringar i de uppgifter eller dokument som avses i punkt 2 a–g till registermyndigheten inom 14 kalenderdagar från den dag då förändringen äger rum. Efter varje ändring i bolagsordningen ska SPE-bolaget lämna in den fullständiga texten till registermyndigheten i dess aktuella ändrade lydelse.
  Punkt 1 andra meningen och punkt 4 ska tillämpas på motsvarande sätt.

6.   Registreringen av ett SPE-bolag ska offentliggöras.

6.   Registreringen av ett SPE-bolag ska offentliggöras.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led b

| (b) | SPE-bolagets namn, adressen till dess säte samt, i förekommande fall, uppgift om att bolaget har trätt i likvidation. |
| --- | --- |

(b)

SPE-bolagets namn, adressen till dess säte samt, i förekommande fall, uppgift om att bolaget har trätt i likvidation.

| b) | SPE-bolagets namn, adressen till dess säte samt, i förekommande fall,
  närmare uppgifter om dess huvudkontor eller platsen för dess huvudsakliga verksamhet, förekomsten av eventuella filialer och
  uppgift om att bolaget har trätt i likvidation. |
| --- | --- |

b)

SPE-bolagets namn, adressen till dess säte samt, i förekommande fall,
  närmare uppgifter om dess huvudkontor eller platsen för dess huvudsakliga verksamhet, förekomsten av eventuella filialer och
  uppgift om att bolaget har trätt i likvidation.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led ba (nytt)

| ba) | Närmare uppgifter om medlemmarna i SPE-bolagets bolagsledningsorgan. |
| --- | --- |

ba)

Närmare uppgifter om medlemmarna i SPE-bolagets bolagsledningsorgan.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 15

1.   SPE-bolagets
  ledningsorgan
  ska upprätta en förteckning över aktieägare. Förteckningen ska innehålla minst följande uppgifter:

1.   SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  ska upprätta en förteckning över aktieägare. Förteckningen ska innehålla minst följande uppgifter:

| (a) | Aktieägarens
  namn och
  adress
  . |
| --- | --- |

(a)

Aktieägarens
  namn och
  adress
  .

| a) | Varje aktieägares
  namn och
  postadress. |
| --- | --- |

a)

Varje aktieägares
  namn och
  postadress.

| (b) | Antalet aktier som innehas av den ifrågavarande aktieägaren, aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde. |
| --- | --- |

(b)

Antalet aktier som innehas av den ifrågavarande aktieägaren, aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

| b) | Antalet aktier som innehas av den ifrågavarande aktieägaren, aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde. |
| --- | --- |

b)

Antalet aktier som innehas av den ifrågavarande aktieägaren, aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

| (c) | Om en aktie ägs av mer än en person, namn på och adress till delägarna och den gemensamma representanten. |
| --- | --- |

(c)

Om en aktie ägs av mer än en person, namn på och adress till delägarna och den gemensamma representanten.

| c) | Om en aktie ägs av mer än en person, namn på och adress till delägarna och den gemensamma representanten. |
| --- | --- |

c)

Om en aktie ägs av mer än en person, namn på och adress till delägarna och den gemensamma representanten.

| (d) | Förvärvsdatum för aktierna. |
| --- | --- |

(d)

Förvärvsdatum för aktierna.

| d) | Förvärvsdatum för aktierna. |
| --- | --- |

d)

Förvärvsdatum för aktierna.

| (e) | Beloppet på varje kontantvederlag som, i förekommande fall, har betalats eller ska betalas av den ifrågavarande aktieägaren. |
| --- | --- |

(e)

Beloppet på varje kontantvederlag som, i förekommande fall, har betalats eller ska betalas av den ifrågavarande aktieägaren.

| e) | Beloppet på varje kontantvederlag som, i förekommande fall, har betalats eller ska betalas av den ifrågavarande aktieägaren. |
| --- | --- |

e)

Beloppet på varje kontantvederlag som, i förekommande fall, har betalats eller ska betalas av den ifrågavarande aktieägaren.

| (f) | Värdet och slaget av varje apportegendom som, i förekommande fall, tillförts eller ska tillföras av den ifrågavarande aktieägaren. |
| --- | --- |

(f)

Värdet och slaget av varje apportegendom som, i förekommande fall, tillförts eller ska tillföras av den ifrågavarande aktieägaren.

| f) | Värdet och slaget av varje apportegendom som, i förekommande fall, tillförts eller ska tillföras av den ifrågavarande aktieägaren. |
| --- | --- |

f)

Värdet och slaget av varje apportegendom som, i förekommande fall, tillförts eller ska tillföras av den ifrågavarande aktieägaren.

| (g) | Det datum då en aktieägare upphör att vara delägare i SPE-bolaget. |
| --- | --- |

(g)

Det datum då en aktieägare upphör att vara delägare i SPE-bolaget.

| g) | Det datum då en aktieägare upphör att vara delägare i SPE-bolaget. |
| --- | --- |

g)

Det datum då en aktieägare upphör att vara delägare i SPE-bolaget.

2.   Aktieägarförteckningen ska utgöra bevis på
  äktheten i
  de uppgifter som förtecknas i punkt 1 a–g, om detta inte framgår på annat sätt.

2.   Aktieägarförteckningen,
  som registrerats i enlighet med artikel 10,
  ska utgöra bevis på
  att
  de uppgifter som förtecknas i punkt 1 a–g
  är korrekta
  , om detta inte framgår på annat sätt.

3.   Aktieägarförteckningen och eventuella ändringar av den ska föras av
  ledningsorganet
  och får på begäran kontrolleras av aktieägarna eller tredje man.

3.   Aktieägarförteckningen,
  som registrerats i enlighet med artikel 10,
  och eventuella ändringar av den ska föras av
  bolagsledningsorganet
  och får på begäran kontrolleras av aktieägarna eller tredje man.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

3.   Vid anmälan av överlåtelse ska ledningsorganet utan dröjsmål uppta aktieägaren i den förteckning som avses i artikel 15, under förutsättning att överlåtelsen har verkställts i enlighet med denna förordning och SPE-bolagets bolagsordning och aktieägaren lämnar in rimliga bevis på hans eller hennes lagliga äganderätt till aktierna.

3.   Vid
  en aktieägares
  anmälan av överlåtelse ska bolagsledningsorganet utan dröjsmål uppta aktieägaren i den förteckning som avses i artikel 15
  och som registrerats i enlighet med artikel 10
  , under förutsättning att överlåtelsen har verkställts i enlighet med denna förordning och SPE-bolagets bolagsordning och aktieägaren lämnar in rimliga bevis på hans eller hennes lagliga äganderätt till aktierna.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 4 – led a

| (a) | Gentemot SPE-bolaget, samma dag som aktieägaren anmäler överlåtelsen till SPE-bolaget. |
| --- | --- |

(a)

Gentemot SPE-bolaget, samma dag som aktieägaren anmäler överlåtelsen till SPE-bolaget.

| a) | Gentemot SPE-bolaget, samma dag som
  den nya
  aktieägaren anmäler överlåtelsen till SPE-bolaget. |
| --- | --- |

a)

Gentemot SPE-bolaget, samma dag som
  den nya
  aktieägaren anmäler överlåtelsen till SPE-bolaget.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 4 – led b

| (b) | Gentemot tredje man, samma dag som aktieägaren upptas i den förteckning som avses i artikel 15. |
| --- | --- |

(b)

Gentemot tredje man, samma dag som aktieägaren upptas i den förteckning som avses i artikel 15.

| b) | Gentemot tredje man, samma dag som aktieägaren upptas i den förteckning som avses i artikel 15
  eller samma dag som dennes egenskap av aktieägare redovisas via registret i enlighet med artikel 9
  . |
| --- | --- |

b)

Gentemot tredje man, samma dag som aktieägaren upptas i den förteckning som avses i artikel 15
  eller samma dag som dennes egenskap av aktieägare redovisas via registret i enlighet med artikel 9
  .

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

1.   En aktieägare ska ha rätt till utträde ur ett SPE-bolag om
  SPE-bolagets verksamhet har bedrivits eller bedrivs på ett sätt som allvarligt skadar aktieägarens intressen som ett resultat av en eller flera av
  följande
  händelser
  :

1.   En aktieägare ska ha rätt till utträde ur ett SPE-bolag om
  han eller hon inte har anslutit sig till bolagsbeslut som gäller
  följande:

| (a) | SPE-bolaget
  har fråntagits
  en betydande del av
  sina
  tillgångar. |
| --- | --- |

(a)

SPE-bolaget
  har fråntagits
  en betydande del av
  sina
  tillgångar.

| a) | Transaktioner som fråntar
  SPE-bolaget en betydande del av
  dess
  tillgångar. |
| --- | --- |

a)

Transaktioner som fråntar
  SPE-bolaget en betydande del av
  dess
  tillgångar.

| (b) | SPE-bolagets säte
  har flyttats
  till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(b)

SPE-bolagets säte
  har flyttats
  till en annan medlemsstat.

| b) | Transaktioner som visar att SPE-bolagets verksamhet väsentligt har förändrats
  . |
| --- | --- |

b)

Transaktioner som visar att SPE-bolagets verksamhet väsentligt har förändrats
  .

| (c) | SPE-bolagets verksamhet har väsentligt förändrats
  . |
| --- | --- |

(c)

SPE-bolagets verksamhet har väsentligt förändrats
  .

| c) | Förflyttning av
  SPE-bolagets säte till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Förflyttning av
  SPE-bolagets säte till en annan medlemsstat.

| (d) | Ingen utdelning har betalats ut under de senaste
  3 åren
  trots att SPE-bolagets finansiella ställning skulle ha medgivit en sådan utbetalning. |
| --- | --- |

(d)

Ingen utdelning har betalats ut under de senaste
  3 åren
  trots att SPE-bolagets finansiella ställning skulle ha medgivit en sådan utbetalning.

| d) | Det faktum att
  ingen utdelning har betalats ut under de senaste
  tre åren
  trots att SPE-bolagets finansiella ställning skulle ha medgivit en sådan utbetalning. |
| --- | --- |

d)

Det faktum att
  ingen utdelning har betalats ut under de senaste
  tre åren
  trots att SPE-bolagets finansiella ställning skulle ha medgivit en sådan utbetalning.

Stadgan för SPE-bolag kan föreskriva ytterligare grunder för utträde.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

3.   SPE-bolagets
  ledningsorgan
  ska, när det mottar den anmälan som avses i punkt 2, utan dröjsmål begära ett stämmobeslut om de övriga aktieägarnas eller själva SPE-bolagets köp av aktieägarens aktier.

3.   SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  ska, när det mottar den anmälan som avses i punkt 2, utan dröjsmål begära ett stämmobeslut om de övriga aktieägarnas eller själva SPE-bolagets köp av aktieägarens aktier.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

4.   Om aktieägarna i SPE-bolaget inte lyckas fatta ett sådant beslut som avses i punkt 3 eller inte godtar aktieägarens skäl för utträde inom 30 kalenderdagar från inlämnandet av den anmälan som avses i punkt 2 ska
  ledningsorganet
  utan dröjsmål meddela aktieägaren om det.

4.   Om aktieägarna i SPE-bolaget inte lyckas fatta ett sådant beslut som avses i punkt 3 eller inte godtar aktieägarens skäl för utträde inom 30 kalenderdagar från inlämnandet av den anmälan som avses i punkt 2 ska
  bolagsledningsorganet
  utan dröjsmål meddela aktieägaren om det.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

4.   SPE-bolags kapital ska uppgå till minst en euro.

4.   SPE-bolags kapital ska uppgå till minst en euro,
  under förutsättning att bolagsordningen kräver att bolagsledningsorganet undertecknar ett solvensintyg enligt vad som avses i artikel 21
  .
  När bolagsordningen inte innehåller någon sådan bestämmelse ska SPE-bolagets kapital vara minst 8 000 EUR.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3

3.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska aktieägarnas förpliktelse vad gäller den ersättning som betalats eller den egendom som tillförts regleras av den tillämpliga nationella lagstiftningen
  .

3.   
  Om värdet på apportegendomen inte uppgår till värdet på den andel som aktieägaren tilldelas i utbyte mot denna, ska aktieägaren göra en kontant inbetalning som motsvarar beloppet på mellanskillnaden. Bolagets anspråk på detta ska preskriberas åtta år efter bolagets registrering
  .

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 får SPE-bolag, på grundval av förslag från
  ledningsorganet
  , ge utdelning till aktieägarna under förutsättning att bolagets tillgångar efter utdelningen till fullo täcker dess skulder. SPE-bolaget får inte dela ut de reserver som i enlighet med dess bolagsordning inte får delas ut.

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 får SPE-bolag, på grundval av förslag från
  bolagsledningsorganet
  , ge utdelning till aktieägarna under förutsättning att bolagets tillgångar efter utdelningen till fullo täcker dess skulder. SPE-bolaget får inte dela ut de reserver som i enlighet med dess bolagsordning inte får delas ut.
  En utdelning ska vara tillåten endast om det kvarstående kapitalbeloppet inte minskar till under det minimibelopp som anges i artikel 19.4.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2 – stycke 1

2.   Om bolagsordningen kräver det ska SPE-bolagets
  ledningsorgan
  , jämte att efterkomma artikel 1, underteckna en förklaring, nedan kallad solvensintyg, innan utdelningen beslutas, som intygar att bolaget kan betala sina skulder i den takt de förfaller till betalning inom dess normala affärsverksamhet inom ett år från det att utdelningen sker. Aktieägarna ska få tillgång till solvensintyget innan beslut rörande utdelning i enlighet med artikel 27 fattas.

2.   Om bolagsordningen kräver det ska SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  , jämte att efterkomma artikel 1, underteckna en förklaring, nedan kallad solvensintyg, innan utdelningen beslutas, som intygar att bolaget kan betala sina skulder i den takt de förfaller till betalning inom dess normala affärsverksamhet inom ett år från det att utdelningen sker. Aktieägarna ska få tillgång till solvensintyget innan beslut rörande utdelning i enlighet med artikel 27 fattas.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 22

Alla aktieägare som har mottagit utdelningar som gjorts i strid med artikel 21 ska betala tillbaka dessa till SPE-bolaget,
  under förutsättning att SPE-bolaget bevisar att aktieägaren kände till eller mot bakgrund av omständigheterna borde ha varit medveten om oegentligheterna
  .

Alla aktieägare som har mottagit utdelningar som gjorts i strid med artikel 21 ska betala tillbaka dessa till SPE-bolaget.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

1.   Om SPE-bolagets aktiekapital nedsätts ska artiklarna 21 och 22 gälla i tillämpliga delar.

1.   Om SPE-bolagets aktiekapital nedsätts ska artiklarna 21 och 22 gälla i tillämpliga delar.
  En minskning av bolagskapitalet ska vara tillåten endast om det kvarstående kapitalbeloppet inte minskar till under det minimibelopp som anges i artikel 19.4.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1

1.   Ett SPE-bolag ska omfattas av kraven i tillämplig nationell lagstiftning när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaper.

1.   Ett SPE-bolag ska omfattas av kraven i tillämplig nationell lagstiftning när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av
  lagstadgade
  räkenskaper.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

2.   
  Ledningsorganet
  ska sköta SPE-bolagets redovisning, som ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

2.   
  Bolagsledningsorganet
  ska sköta SPE-bolagets redovisning, som ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1

1.   SPE-bolaget ska ha ett
  ledningsorgan
  som ska vara ansvarigt för att leda SPE-bolagets verksamhet.
  Ledningsorganet
  får utöva alla de befogenheter som SPE-bolaget har och som enligt den här förordningen eller bolagsordningen inte ska utövas av aktieägarna.

1.   SPE-bolaget ska ha ett
  bolagsledningsorgan
  som ska vara ansvarigt för att leda SPE-bolagets verksamhet.
  Bolagsledningsorganet
  får utöva alla de befogenheter som SPE-bolaget har och som enligt den här förordningen eller bolagsordningen inte ska utövas av aktieägarna.
  Delägarnas beslut är internt bindande för bolagsledningsorganet.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

2.   Beslut rörande de frågor som anges i
  leden a, b, c, i, l, m, n, o och p i punkt 1
  ska fattas med kvalificerad majoritet.

2.   Beslut rörande de frågor som anges i
  leden a, b, c, h, i, l, m, n, o och p i punkt 1
  ska fattas med kvalificerad majoritet.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3

3.   För att anta ett bolagsbeslut ska det inte krävas att bolagsstämma inkallas.
  Ledningsorganet
  ska förse alla aktieägare med förslagen till beslut tillsammans med tillräckliga uppgifter för att de ska kunna fatta välgrundade beslut. Besluten ska redovisas skriftligen. Kopior av de beslut som fattats ska skickas till alla aktieägare.

3.   För att anta ett bolagsbeslut ska det inte krävas att bolagsstämma inkallas.
  Bolagsledningsorganet
  ska förse alla aktieägare med förslagen till beslut tillsammans med tillräckliga uppgifter för att de ska kunna fatta välgrundade beslut. Besluten ska redovisas skriftligen. Kopior av de beslut som fattats ska skickas till alla aktieägare.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4

4.   Beslut fattade av aktieägarna ska vara i överensstämmelse med den här förordningen och SPE-bolagets bolagsordning.

4.   Beslut fattade av aktieägarna ska vara i överensstämmelse med den här förordningen och SPE-bolagets bolagsordning.

Aktieägarnas
  rätt att bestrida
  beslut
  ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning
  .

Ett ogiltigförklarande av
  aktieägarnas beslut
  på grundval av brott mot föreskrifterna i stadgan, i denna förordning eller i tillämplig lag kan endast ske genom att talan väcks vid den domstol som är behörig med avseende på SPE-bolagets säte
  .

Talan kan väckas inom en månad, räknat från datumet för beslutet, av varje aktieägare som inte röstat för beslutet, såvida inte bolaget åtgärdar det bristfälliga beslutet och käranden i efterhand ger sitt samtycke. Bolagsordningen kan föreskriva en längre tidsfrist för överklagande.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 7 – led a

| (a) | gentemot aktieägarna, SPE-bolagets
  ledningsorgan
  och dess eventuella tillsynsorgan den dag de fattas, |
| --- | --- |

(a)

gentemot aktieägarna, SPE-bolagets
  ledningsorgan
  och dess eventuella tillsynsorgan den dag de fattas,

| a) | gentemot aktieägarna, SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  och dess eventuella tillsynsorgan den dag de fattas, |
| --- | --- |

a)

gentemot aktieägarna, SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  och dess eventuella tillsynsorgan den dag de fattas,

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1

1.   Aktieägarna ska har rätt till att bli informerade i vederbörlig ordning och ställa frågor till
  ledningsorganet
  om beslut, årsredovisning och alla andra frågor som rör SPE-bolagets verksamhet.

1.   Aktieägarna ska ha rätt till att bli informerade i vederbörlig ordning och ställa frågor till
  bolagsledningsorganet
  om beslut, årsredovisning och alla andra frågor som rör SPE-bolagets verksamhet.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2

2.   
  Ledningsorganet
  får enbart vägra tillgång till denna information om detta allvarligt skulle kunna skada SPE-bolagets affärsintressen.

2.   
  Bolagsledningsorganet
  får enbart vägra tillgång till denna information om detta allvarligt skulle kunna skada SPE-bolagets affärsintressen.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1

1.   Aktieägare med 5 % av de röster som är knutna till SPE-bolagets aktier ska ha rätt att begära att
  ledningsorganet
  lägger fram ett förslag till beslut inför aktieägarna.

1.   Aktieägare med 5 % av de röster som är knutna till SPE-bolagets aktier ska ha rätt att begära att
  bolagsledningsorganet
  lägger fram ett förslag till beslut inför aktieägarna.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 3

Om begäran avvisas eller om
  ledningsorganet
  inte lägger fram ett förslag inom 14 kalenderdagar från det att begäran har mottagits, kan de berörda aktieägarna överlämna ett förslag till beslut till aktieägarna rörande de aktuella frågorna.

Om begäran avvisas eller om
  bolagsledningsorganet
  inte lägger fram ett förslag inom 14 kalenderdagar från det att begäran har mottagits, kan de berörda aktieägarna överlämna ett förslag till beslut till aktieägarna rörande de aktuella frågorna.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – stycke 2

Experten ska ges tillgång till SPE-bolagets dokument och arkiv och tillåtas begära uppgifter från
  ledningsorganet
  .

Experten ska ges tillgång till SPE-bolagets dokument och arkiv och tillåtas begära uppgifter från
  bolagsledningsorganet
  .

Ändring 51

Förslag till förordning

Articolo 31 – punkt 4

4.   
  Ett SPE-bolags ledningsperson
  ska vara
  ansvarig gentemot företaget för handling och försummelse som strider mot dennes uppgifter
  i enlighet med den här förordningen,
  SPE-bolagets bolagsordning
  eller ett beslut av aktieägarna och som
  åsamkar SPE-bolaget förlust eller skada
  .
  Om en sådan handling eller försummelse har begåtts av mer än en ledningsperson ska alla ledningspersonerna vara solidariskt och obegränsat ansvariga
  .

4.   
  Ledningspersonerna
  ska
  i förhållande till SPE-bolaget
  vara
  solidariskt ansvariga för skada som är en följd av åsidosättandet av skyldigheter
  i enlighet med den här förordningen,
  stadgan för SPE-bolag
  eller ett beslut av aktieägarna.
  Sådant ansvar ska inte gälla de ledningspersoner som kan visa att de inte gjorde något fel
  och som
  tillkännagav att de tog avstånd från åsidosättandet av skyldigheter
  .

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 5

5.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning ska ledningspersonernas ansvar regleras av tillämplig nationell lagstiftning
  .

5.   
  Ledningspersonerna ska betala ersättning särskilt om det i strid med artikel 21 gjorts utbetalningar eller om det i strid med artikel 23.2 förvärvats egna andelar i bolaget. En skyldighet för ledningspersonerna att kompensera bolagets borgenärer ska inte upphävas på grundval av att de agerat i enlighet med ett beslut av aktieägarna
  .

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  En rättighet att vidta åtgärder i enlighet med denna artikel ska preskriberas inom fyra år från den dag då den uppkom.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 33

1.   SPE-bolaget ska gentemot tredje man företrädas av en eller flera
  ledningspersoner
  . En
  ledningspersons
  handlingar ska vara bindande för SPE-bolaget även om handlingarna inte omfattas av föremålet för bolagets verksamhet.

1.   SPE-bolaget ska gentemot tredje man företrädas av en eller flera
  bolagsledningspersoner
  . En
  bolagsledningspersons
  handlingar ska vara bindande för SPE-bolaget även om handlingarna inte omfattas av föremålet för bolagets verksamhet.

2.   SPE-bolagets bolagsordning får föreskriva att
  ledningspersonerna
  gemensamt ska utöva den generella rätten att företräda bolaget. Övriga eventuella begränsningar av ledningspersonernas befogenheter enligt bolagsordningen, ett beslut av aktieägarna eller ett beslut av lednings- eller tillsynsorganet, får inte göras gällande gentemot tredje man även om de har offentliggjorts.

2.   SPE-bolagets bolagsordning får föreskriva att
  bolagsledningspersonerna
  gemensamt ska utöva den generella rätten att företräda bolaget. Övriga eventuella begränsningar av ledningspersonernas befogenheter enligt bolagsordningen, ett beslut av aktieägarna eller ett beslut av lednings- eller tillsynsorganet, får inte göras gällande gentemot tredje man även om de har offentliggjorts.

3.   
  Ledningspersoner
  får delegera rätten att företräda SPE-bolaget i enlighet med bolagsordningen.

3.   
  Bolagsledningspersoner
  får delegera rätten att företräda SPE-bolaget i enlighet med bolagsordningen.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1

1.   SPE-bolag ska omfattas av de bestämmelser avseende arbetstagarmedverkan som eventuellt är tillämpliga i den medlemsstat där det har sitt säte, om inte annat anges i denna artikel.

1.   SPE-bolag ska omfattas av de bestämmelser avseende arbetstagarmedbestämmande som eventuellt är tillämpliga i den medlemsstat där det har sitt säte, om inte annat anges i denna artikel.
  Dessa bestämmelser ska gälla för all personal i SPE-bolaget i fråga.

1a.
     
  Punkt 1 är inte tillämplig om

| a) | SPE-bolaget har mer än 1 000 anställda och mer än en fjärdedel (25 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG gälla, i tillämpliga delar; därutöver får SPE-bolaget även tillämpa artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (2), |
| --- | --- |

a)

SPE-bolaget har mer än 1 000 anställda och mer än en fjärdedel (25 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG gälla, i tillämpliga delar; därutöver får SPE-bolaget även tillämpa artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (2),

| b) | SPE-bolaget har totalt mellan 500 och 1 000 anställda och mer än en tredjedel (331⁄3 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar, |
| --- | --- |

b)

SPE-bolaget har totalt mellan 500 och 1 000 anställda och mer än en tredjedel (331⁄3 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar,

| c) | SPE-bolaget grundades i enlighet med artikel 5.1 b, 5.1 c eller 5.1 d, har totalt färre än 500 anställda och mer än en tredjedel (331⁄3 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar, |
| --- | --- |

c)

SPE-bolaget grundades i enlighet med artikel 5.1 b, 5.1 c eller 5.1 d, har totalt färre än 500 anställda och mer än en tredjedel (331⁄3 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar,

| d) | SPE-bolaget grundades i enlighet med artikel 5.1 a, har totalt färre än 500 anställda och mer än hälften (50 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

d)

SPE-bolaget grundades i enlighet med artikel 5.1 a, har totalt färre än 500 anställda och mer än hälften (50 procent) av personalen har sin ordinarie arbetsplats i en medlemsstat eller medlemsstater som föreskriver en högre nivå av arbetstagarmedbestämmande än i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte; om detta är fallet ska bestämmelserna om arbetstagarmedbestämmande i direktiv 2001/86/EG och i artikel 16.3 e, 16.4 och 16.5 i direktiv 2005/56/EG gälla, i tillämpliga delar.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 34a (ny)

Artikel 34a

Bestämmelse om anpassning

Finns det inte några bestämmelser om arbetstagarmedbestämmande ska artikel 34.1a gälla om villkoren i den artikeln uppfylls till följd av att antalet anställda förändras.

Om villkoren i artikel 34.1a inte längre uppfylls får styrelsen för SPE-bolaget tillämpa artikel 34.1.

Eventuella befintliga ordningar för medbestämmande ska upprätthållas till dess att de nya ordningarna träder i kraft.

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – inledningen

1.   
  Ledningsorganet
  för ett SPE-bolag som planerar en flytt ska utforma ett flyttförslag som ska innehålla minst följande:

1.   
  Bolagsledningsorganet
  för ett SPE-bolag som planerar en flytt ska utforma ett flyttförslag som ska innehålla minst följande:

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 2 – Inledningen

2.   Senast en månad innan det beslut av aktieägarna fattas som avses i punkt 4 ska SPE-bolagets
  ledningsorgan

2.   Senast en månad innan det beslut av aktieägarna fattas som avses i punkt 4 ska SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – stycke 1

3.   
  Ledningsorganet
  ska avfatta en redogörelse till aktieägarna där den föreslagna flyttens juridiska och ekonomiska aspekter förklaras och motiveras och där det förklaras vilka följder flytten får för aktieägare, borgenärer och arbetstagare. Redogörelsen ska tillsammans med flyttförslaget överlämnas till aktieägarna och arbetstagarrepresentanterna, eller om det inte finns några sådana representanter direkt till arbetstagarna.

3.   
  Bolagsledningsorganet
  ska avfatta en redogörelse till aktieägarna där den föreslagna flyttens juridiska och ekonomiska aspekter förklaras och motiveras och där det förklaras vilka följder flytten får för aktieägare, borgenärer och arbetstagare. Redogörelsen ska tillsammans med flyttförslaget överlämnas till aktieägarna och arbetstagarrepresentanterna, eller om det inte finns några sådana representanter direkt till arbetstagarna.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – stycke 2

Om
  ledningsorganet
  i tid mottar arbetstagarrepresentanternas synpunkter avseende flytten, ska dessa överlämnas till aktieägarna.

Om
  bolagsledningsorganet
  i tid mottar arbetstagarrepresentanternas synpunkter avseende flytten, ska dessa överlämnas till aktieägarna.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 38

1.   SPE-bolaget ska från och med den dag det registreras omfattas av eventuella gällande regler i värdmedlemsstaten avseende en ordning för arbetstagarnas medverkan.

1.   SPE-bolaget ska från och med den dag det registreras omfattas av eventuella gällande regler i värdmedlemsstaten avseende en ordning för arbetstagarnas medbestämmande.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om
  SPE-bolagets arbetstagare i hemmedlemsstaten utgör åtminstone en tredjedel av SPE-bolagets totala antal arbetstagare, inbegripet arbetstagare vid filialer eller dotterbolag i alla medlemsstater, och då ett av följande villkor uppfylls:

| (a) | Lagstiftningen i värdmedlemsstaten innehåller inte bestämmelser om medverkan som minst motsvarar den nivå som SPE-bolaget tillämpar i sin hemmedlemsstat före bolagets registrering i värdmedlemsstaten. Nivån för arbetstagarnas medverkan ska beräknas genom hänvisning till andelen arbetstagarrepresentanter bland ledamöterna i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller medlemmar i ledningsgruppen, som omfattar SPE-bolagets resultatenheter, och som omfattas av arbetstagarnas medverkan. |
| --- | --- |

(a)

Lagstiftningen i värdmedlemsstaten innehåller inte bestämmelser om medverkan som minst motsvarar den nivå som SPE-bolaget tillämpar i sin hemmedlemsstat före bolagets registrering i värdmedlemsstaten. Nivån för arbetstagarnas medverkan ska beräknas genom hänvisning till andelen arbetstagarrepresentanter bland ledamöterna i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller medlemmar i ledningsgruppen, som omfattar SPE-bolagets resultatenheter, och som omfattas av arbetstagarnas medverkan.

| (b) | Lagstiftningen i värdmedlemsstaten ger inte samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter vid SPE-bolaget som är belägna i andra medlemsstater som sådana arbetstagare åtnjöt före flytten. |
| --- | --- |

(b)

Lagstiftningen i värdmedlemsstaten ger inte samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter vid SPE-bolaget som är belägna i andra medlemsstater som sådana arbetstagare åtnjöt före flytten.

3.
     
  Om något av de villkor som anges i punkt 2.a eller 2.b uppfylls ska SPE-bolagets ledningsorgan så snart som möjligt efter det att flyttförslaget har offentliggjorts vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar med SPE-bolagets arbetstagarrepresentanter i syfte att ingå ett avtal vad gäller arbetstagarnas medverkan.

4.
     
  I avtalet mellan SPE-bolagets ledningsorgan och arbetstagarrepresentanterna ska följande anges:

| (a) | Avtalets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(a)

Avtalets tillämpningsområde.

| (b) | Huvudinnehållet i ordningen för medverkan i SPE-bolaget efter flytten, inklusive i förekommande fall uppgifter om det antal ledamöter i SPE-bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som arbetstagarna har rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa, vilka förfaranden som ska användas när ledamöterna väljs, utnämns, föreslås eller avvisas av arbetstagarna och deras rättigheter, om parterna under förhandlingarna beslutar att upprätta en ordning för medverkan. |
| --- | --- |

(b)

Huvudinnehållet i ordningen för medverkan i SPE-bolaget efter flytten, inklusive i förekommande fall uppgifter om det antal ledamöter i SPE-bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som arbetstagarna har rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa, vilka förfaranden som ska användas när ledamöterna väljs, utnämns, föreslås eller avvisas av arbetstagarna och deras rättigheter, om parterna under förhandlingarna beslutar att upprätta en ordning för medverkan.

| (c) | Avtalets ikraftträdandedag och löptid och i vilka fall avtalet bör omförhandlas samt omförhandlingsförfarande. |
| --- | --- |

(c)

Avtalets ikraftträdandedag och löptid och i vilka fall avtalet bör omförhandlas samt omförhandlingsförfarande.

5.
     
  Förhandlingarna ska begränsas till sex månader. Parterna får komma överens om att förlänga förhandlingarna med ytterligare sex månader. Förhandlingarna ska i övrigt regleras av lagstiftningen i hemmedlemsstaten.

6.
     
  I avsaknad av ett avtal ska den ordning för medverkan som gäller i hemmedlemsstaten upprätthållas.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om
  villkoren i artikel 34.1a uppfylls. Om detta är fallet ska artikel 34.1a gälla i tillämpliga delar.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1

1.   Medlemsstater i vilka den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) inte tillämpas får begära att SPE-bolag som har sitt säte på deras territorium ska ange sitt kapital i den nationella valutan.
  Ett
  SPE-bolag
  får även
  ange sitt kapital i euro. Omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron vara den som gäller den sista dagen i månaden före registreringen av SPE-bolaget.

1.   Medlemsstater i vilka den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) inte tillämpas får begära att SPE-bolag som har sitt säte på deras territorium ska ange sitt kapital i den nationella valutan.
  Sådana
  SPE-bolag
  ska dessutom
  ange sitt kapital i euro. Omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron ska vara den som gäller den sista dagen i månaden före registreringen av SPE-bolaget.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2

2.   Ett SPE-bolag
  får
  utarbeta och offentliggöra sin års-, och om tillämpligt, koncernredovisning i euro i medlemsstater där den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen inte tillämpas.
  Sådana medlemsstater får emellertid även begära att SPE-bolag utarbetar och offentliggör sin års-, och om tillämpligt, koncernredovisning i den nationella valutan i enlighet med gällande nationell lagstiftning.

2.   Ett SPE-bolag
  ska
  utarbeta och offentliggöra sin års-, och om tillämpligt, koncernredovisning
  både i den nationella valutan och
  i euro i medlemsstater där den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen inte tillämpas.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 42a (ny)

Artikel 42a

Skiljedomsklausul

1.
     
  Stadgan kan, genom en skiljedomsklausul, föreskriva att alla tvister som uppkommer mellan aktieägarna eller mellan aktieägarna och SPE-bolaget angående bolagets förbindelser ska hänskjutas till skiljemän. Stadgan kan även föreskriva att skiljedomsklausulen ska tillämpas vid tvister med ledningspersonerna. I detta fall ska skiljeklausulen vara bindande för ledningspersonerna när de godtagit sitt uppdrag.

2.
     
  Sådana ändringar av bolagsordningen som innebär att en skiljedomsklausul införs eller stryks genom ett beslut av aktieägarna enligt artikel 27 måste godkännas av aktieägare som företräder minst två tredjedelar av aktiekapitalet.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 43a (ny)

Artikel 43a

Klausul om särskiljande

Enskilda föreskrifter i bolagsordningen som saknar verkan ska vara särskiljbara, och de övriga föreskrifterna ska fortsätta att gälla. De föreskrifter som saknar verkan ska, fram till dess att de korrigeras genom beslut av aktieägarna, ersättas genom motsvarande föreskrifter i bolagsordningsmallen. Om det i mallstadgan saknas en motsvarande klausul, ska den föreskrift som saknar verkan ersättas genom lagstiftningen för bolag med begränsat ansvar i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 45

Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2010 anmäla till kommissionen vilken form de privata aktiebolag som avses i artikel 4 andra stycket antar.

Kommissionen ska publicera dessa uppgifter i Europeiska unionens officiella tidning.

Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2010 anmäla till kommissionen vilken form de privata aktiebolag som avses i artikel 4 andra stycket antar,
  konsekvenserna enligt deras nationella lagstiftning för det fall att bestämmelserna i denna förordning inte efterlevs samt de övriga bestämmelser i deras bolagsrätt som tillämpas på SPE-bolag
  .

Kommissionen ska publicera dessa uppgifter i Europeiska unionens officiella tidning.

Dessutom ska medlemsstaterna tillhandahålla webbplatser med en förteckning över de SPE-bolag som är registrerade på deras territorium och alla domstolsbeslut avseende drift av SPE-bolag på deras territorium. Kommissionen ska tillhandahålla en webbplats med elektroniska länkar till dessa olika nationella webbplatser.

Ändring 65

Förslag till förordning

Bilaga I – Kapitel IV – Kapital – strecksats 7

| — | Huruvida
  ledningsorganet
  ska vara skyldigt att underteckna ett solvensintyg innan utdelning görs, och de villkor som gäller för detta. |
| --- | --- |

—

Huruvida
  ledningsorganet
  ska vara skyldigt att underteckna ett solvensintyg innan utdelning görs, och de villkor som gäller för detta.

| — | Huruvida
  bolagsledningsorganet
  ska vara skyldigt att underteckna ett solvensintyg innan utdelning görs, och de villkor som gäller för detta. |
| --- | --- |

—

Huruvida
  bolagsledningsorganet
  ska vara skyldigt att underteckna ett solvensintyg innan utdelning görs, och de villkor som gäller för detta.

Ändring 66

Förslag till förordning

Bilaga I – Kapitel V – SPE-bolagets organisation – strecksats 10

| — | Huruvida SPE-bolagets
  ledningsorgan
  består av en eller flera verkställande direktörer, en styrelse (dualistiskt system) eller en förvaltningsstyrelse (monistiskt system). |
| --- | --- |

—

Huruvida SPE-bolagets
  ledningsorgan
  består av en eller flera verkställande direktörer, en styrelse (dualistiskt system) eller en förvaltningsstyrelse (monistiskt system).

| — | Huruvida SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  består av en eller flera verkställande direktörer, en styrelse (dualistiskt system) eller en förvaltningsstyrelse (monistiskt system). |
| --- | --- |

—

Huruvida SPE-bolagets
  bolagsledningsorgan
  består av en eller flera verkställande direktörer, en styrelse (dualistiskt system) eller en förvaltningsstyrelse (monistiskt system).

Ändring 67

Förslag till förordning

Bilaga I – Kapitel V – SPE-bolagets organisation – strecksats 13

| — | Om bolaget har en dubbel styrelse eller en eller flera verkställande direktörer, huruvida SPE-bolaget har ett tillsynsorgan, och i så fall dess sammansättning och organisation i förhållande till lednngsorganet. |
| --- | --- |

—

Om bolaget har en dubbel styrelse eller en eller flera verkställande direktörer, huruvida SPE-bolaget har ett tillsynsorgan, och i så fall dess sammansättning och organisation i förhållande till lednngsorganet.

| — | Om bolaget har en dubbel styrelse eller en eller flera verkställande direktörer, huruvida SPE-bolaget har ett tillsynsorgan, och i så fall dess sammansättning och organisation i förhållande till
  bolagsledningsorganet
  . |
| --- | --- |

—

Om bolaget har en dubbel styrelse eller en eller flera verkställande direktörer, huruvida SPE-bolaget har ett tillsynsorgan, och i så fall dess sammansättning och organisation i förhållande till
  bolagsledningsorganet
  .

Ändring 68

Förslag till förordning

Bilaga I – Kapitel V – SPE-bolagets organisation – strecksats 20

| — | Bestämmelser om hur
  ledningsorganet
  företräder SPE-bolaget, och i synnerhet huruvida ledningspersonerna har rätt att företräda bolaget tillsammans eller enskilt, och eventuell delegering av sådana rättigheter. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om hur
  ledningsorganet
  företräder SPE-bolaget, och i synnerhet huruvida ledningspersonerna har rätt att företräda bolaget tillsammans eller enskilt, och eventuell delegering av sådana rättigheter.

| — | Bestämmelser om hur
  bolagsledningsorganet
  företräder SPE-bolaget, och i synnerhet huruvida ledningspersonerna har rätt att företräda bolaget tillsammans eller enskilt, och eventuell delegering av sådana rättigheter. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om hur
  bolagsledningsorganet
  företräder SPE-bolaget, och i synnerhet huruvida ledningspersonerna har rätt att företräda bolaget tillsammans eller enskilt, och eventuell delegering av sådana rättigheter.

Ändring 69

Förslag till förordning

Bilaga I – Kapitel V – SPE-bolagets organisation – strecksats 21

| — | Bestämmeler om delegering av ledningsorganets befogenheter till tredje part. |
| --- | --- |

—

Bestämmeler om delegering av ledningsorganets befogenheter till tredje part.

| — | Bestämmeler om delegering av
  bolagsledningsorganets
  befogenheter till tredje part. |
| --- | --- |

—

Bestämmeler om delegering av
  bolagsledningsorganets
  befogenheter till tredje part.

---

(1)  

  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

(2)  

  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/321 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/321

---

Tirsdag 10 mars 2009Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III, kommissionen

P6_TA(2009)0095

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitt III - kommissionen (2009/2005(BUD))

2010/C 87 E/47

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009,

med beaktande av kommissionens uppdaterade ekonomiska planering för 2007–2013, som lades fram den 30 januari 2009 i enlighet med punkt 46 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om sin årliga politiska strategi för 2010 (KOM(2009)0073), särskilt del II,

med beaktande av det ovannämnda interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0111/2009), och av följande skäl:

| A. | Under 2010 kommer en utvärdering efter halva tiden att göras av många fleråriga program. |
| --- | --- |

A.

Under 2010 kommer en utvärdering efter halva tiden att göras av många fleråriga program.

| B. | Både Europaparlamentet och kommissionen kommer att ha en ny sammansättning i slutet av 2009. |
| --- | --- |

B.

Både Europaparlamentet och kommissionen kommer att ha en ny sammansättning i slutet av 2009.

Budgetöversikt

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att den fleråriga budgetramen för 2007–2013 innehåller ett utmanande belopp när det gäller budgetmedlen för 2010, nämligen 139 489 000 000 EUR i åtaganden, vilket motsvarar 1,02 procent av EU:s BNI, och 133 505 000 000 EUR i betalningar, vilket utgör 0,97 procent av EU:s BNI (i löpande priser), och påminner om att nästa justering av den fleråriga budgetramen kommer att göras i april 2009, direkt före offentliggörandet av det preliminära budgetförslaget för 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att den fleråriga budgetramen för 2007–2013 innehåller ett utmanande belopp när det gäller budgetmedlen för 2010, nämligen 139 489 000 000 EUR i åtaganden, vilket motsvarar 1,02 procent av EU:s BNI, och 133 505 000 000 EUR i betalningar, vilket utgör 0,97 procent av EU:s BNI (i löpande priser), och påminner om att nästa justering av den fleråriga budgetramen kommer att göras i april 2009, direkt före offentliggörandet av det preliminära budgetförslaget för 2010.

| 2. | Europaparlamentet tar hänsyn till att de belopp som fastställts i den fleråriga budgetramen för varje rubrik är det maximala beloppet för utgifterna och utgör ramen för de årliga budgeterna. Parlamentet önskar se att den slutliga budgeten närmare dessa övre gränser vilket kanske kan bidra till finansiering av många mål av mycket stor betydelse för EU, utan att äventyra nuvarande åtgärder och program. Parlamentet konstaterar att några av gemenskapsprogrammen fortfarande är underfinansierade. Parlamentet anser att EU behöver ambitiösare finansierings- och budgetbeslut för att göra det möjligt för unionen att ta på sig sin roll på främst området för ekonomisk tillväxt och sysselsättning och det utrikespolitiska området där resurserna är knappa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar hänsyn till att de belopp som fastställts i den fleråriga budgetramen för varje rubrik är det maximala beloppet för utgifterna och utgör ramen för de årliga budgeterna. Parlamentet önskar se att den slutliga budgeten närmare dessa övre gränser vilket kanske kan bidra till finansiering av många mål av mycket stor betydelse för EU, utan att äventyra nuvarande åtgärder och program. Parlamentet konstaterar att några av gemenskapsprogrammen fortfarande är underfinansierade. Parlamentet anser att EU behöver ambitiösare finansierings- och budgetbeslut för att göra det möjligt för unionen att ta på sig sin roll på främst området för ekonomisk tillväxt och sysselsättning och det utrikespolitiska området där resurserna är knappa.

| 3. | Europaparlamentet betonar att parlamentet kommer att använda alla medel som står till buds i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, inklusive lagstiftningsflexibiliteten på 5 procent (punkt 37 i detta interinstitutionella avtal) under den fleråriga budgetramperioden 2007–2013, för att se till att dess politiska prioriteringar genomförs. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att parlamentet kommer att använda alla medel som står till buds i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, inklusive lagstiftningsflexibiliteten på 5 procent (punkt 37 i detta interinstitutionella avtal) under den fleråriga budgetramperioden 2007–2013, för att se till att dess politiska prioriteringar genomförs.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar också att ett bristfälligt genomförande av årliga budgetar leder till en ännu lägre genomförandegrad för budgeten, något som främst beror på systemet med komplicerade regler och bestämmelser som både kommissionen och eller medlemsstaterna infört, och på medlemsstaternas bristfälliga genomförandeförmåga, som leder till ett betydande belopp i utestående åtaganden. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen och medlemsstaterna att underlätta genomförandet genom att där det är möjligt minska de självpåtagna byråkratiska bördorna och förenkla särskilt strukturfondernas förvaltningssystem. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar också att ett bristfälligt genomförande av årliga budgetar leder till en ännu lägre genomförandegrad för budgeten, något som främst beror på systemet med komplicerade regler och bestämmelser som både kommissionen och eller medlemsstaterna infört, och på medlemsstaternas bristfälliga genomförandeförmåga, som leder till ett betydande belopp i utestående åtaganden. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen och medlemsstaterna att underlätta genomförandet genom att där det är möjligt minska de självpåtagna byråkratiska bördorna och förenkla särskilt strukturfondernas förvaltningssystem.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av ett gott interinstitutionellt samarbete som innebär att kommissionen förser budgetmyndigheten med all nödvändig bakgrundsinformation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker vikten av ett gott interinstitutionellt samarbete som innebär att kommissionen förser budgetmyndigheten med all nödvändig bakgrundsinformation.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU:s budget måste presenteras på ett tydligt och detaljerat sätt. Parlamentet har för avsikt att noggrant följa upp den ekonomiska planeringen för att se till att lämpliga budgetbeslut kan fattas. Parlamentet välkomnar kommissionens förbättrade presentation av budgetplaneringshandlingarna. Parlamentet skulle dock vilja att de förändringar som kommissionen har gjort i sin budgetplanering syns tydligare och klarare. Parlamentet begär ett ytterligare klargörande av fördelningen av anslag mellan driftsutgifter och administrativa utgifter. Parlamentet noterar att ett redan betydande belopp, av vad som i själva verket är administrativa utgifter, finansieras från driftsanslag. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU:s budget måste presenteras på ett tydligt och detaljerat sätt. Parlamentet har för avsikt att noggrant följa upp den ekonomiska planeringen för att se till att lämpliga budgetbeslut kan fattas. Parlamentet välkomnar kommissionens förbättrade presentation av budgetplaneringshandlingarna. Parlamentet skulle dock vilja att de förändringar som kommissionen har gjort i sin budgetplanering syns tydligare och klarare. Parlamentet begär ett ytterligare klargörande av fördelningen av anslag mellan driftsutgifter och administrativa utgifter. Parlamentet noterar att ett redan betydande belopp, av vad som i själva verket är administrativa utgifter, finansieras från driftsanslag.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina förberedelser av det preliminära budgetförslaget för 2010 utarbeta tydliga, samstämmiga och välgrundade verksamhetsförklaringar för varje politikområde för att göra det möjligt för alla berörda utskott att grundligt kontrollera genomförandet av EU:s olika program och politik. Parlamentet förväntar sig i detta hänseende att se en tillbörlig utveckling och genomförande av de större budgetbeslut som tidigare fattats, t.ex. Galileoprojektet, Europeiska tekniska institutet och livsmedelsbistånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina förberedelser av det preliminära budgetförslaget för 2010 utarbeta tydliga, samstämmiga och välgrundade verksamhetsförklaringar för varje politikområde för att göra det möjligt för alla berörda utskott att grundligt kontrollera genomförandet av EU:s olika program och politik. Parlamentet förväntar sig i detta hänseende att se en tillbörlig utveckling och genomförande av de större budgetbeslut som tidigare fattats, t.ex. Galileoprojektet, Europeiska tekniska institutet och livsmedelsbistånd.

| 8. | Europaparlamentet påpekar betydelsen av principen om sund budgetering. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett preliminärt budgetförslag som tar itu med de nuvarande utmaningarna och ger en hållbar budget för den pågående politiken. Parlamentet är särskilt bekymrat över budgetbehovet för 2010 under rubrikerna 1a och 4 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet vill understryka att flexibilitetsinstrumentet är avsett att finansiera oväntade politiska utmaningar och endast är ett av de instrument som möjliggör ytterligare finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar betydelsen av principen om sund budgetering. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett preliminärt budgetförslag som tar itu med de nuvarande utmaningarna och ger en hållbar budget för den pågående politiken. Parlamentet är särskilt bekymrat över budgetbehovet för 2010 under rubrikerna 1a och 4 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet vill understryka att flexibilitetsinstrumentet är avsett att finansiera oväntade politiska utmaningar och endast är ett av de instrument som möjliggör ytterligare finansiering.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en interinstitutionell arbetsgrupp om de decentraliserade organen. Parlamentet upprepar att det finns mycket begränsat med budgetmedel för inrättande av nya organ inom ramen för de nuvarande marginalerna i varje rubrik och påminner kommissionen och rådet om att artikel 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 måste iakttas. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av att beakta redan öronmärkta inkomster när man fastställer det preliminära budgetförslaget för 2010 för de befintliga decentraliserade organen. Parlamentet hävdar bestämt att de organ som till stor del är beroende av inkomster från avgifter fortfarande måste kunna använda detta instrument i sin helhet för att ge dem den budgetflexibilitet som är nödvändig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en interinstitutionell arbetsgrupp om de decentraliserade organen. Parlamentet upprepar att det finns mycket begränsat med budgetmedel för inrättande av nya organ inom ramen för de nuvarande marginalerna i varje rubrik och påminner kommissionen och rådet om att artikel 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 måste iakttas. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av att beakta redan öronmärkta inkomster när man fastställer det preliminära budgetförslaget för 2010 för de befintliga decentraliserade organen. Parlamentet hävdar bestämt att de organ som till stor del är beroende av inkomster från avgifter fortfarande måste kunna använda detta instrument i sin helhet för att ge dem den budgetflexibilitet som är nödvändig.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet ständigt är bekymrat över att rubrik 4 i den fleråriga budgetramen lider av allvarlig underfinansiering. Parlamentet påpekar att om EU ska leva upp till sina löften och ambitioner som global aktör måste den se till att utvecklingsländernas behov till fullo återspeglas i de strategiska valen av finansieringsmekanismer på området för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet ständigt är bekymrat över att rubrik 4 i den fleråriga budgetramen lider av allvarlig underfinansiering. Parlamentet påpekar att om EU ska leva upp till sina löften och ambitioner som global aktör måste den se till att utvecklingsländernas behov till fullo återspeglas i de strategiska valen av finansieringsmekanismer på området för utvecklingssamarbete.

| 11. | Europaparlamentet påminner om det förfarande som fastställs i punkt 23 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet erinrar dock om att det redan gjorts flera ändringar som minskat de tillgängliga marginalerna och att det därför är svårt att finansiera nya åtgärder utan nya pengar. Parlamentet vill se långsiktiga lösningar och göra EU:s budget tillräckligt stor för att klara av alla behov istället för att flytta anslag mellan rubriker. Parlamentet understryker att de marginaler som finns tillgängliga under varje rubrik i den fleråriga budgetramen (särskilt rubrik 2) inte kan tas för givna på grund av ändrade ekonomiska förutsättningar. Parlamentet anser att det är bättre att direkt ta itu med den utgiftskategori som har otillräckliga medel för att undvika att hinder uppkommer för andra utgiftsområden. Parlamentet menar att den fleråriga budgetramen i brist på flexibilitet inom och mellan olika rubriker så återspeglar de flesta budgetprinciperna. Parlamentet beklagar att rådet inte har en konstruktiv inställning för användning av de befintliga flexibilitetsmekanismerna. Parlamentet anser att man i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen även bör ta upp och behandla den ständiga underfinansieringen av vissa utgiftskategorier. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om det förfarande som fastställs i punkt 23 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet erinrar dock om att det redan gjorts flera ändringar som minskat de tillgängliga marginalerna och att det därför är svårt att finansiera nya åtgärder utan nya pengar. Parlamentet vill se långsiktiga lösningar och göra EU:s budget tillräckligt stor för att klara av alla behov istället för att flytta anslag mellan rubriker. Parlamentet understryker att de marginaler som finns tillgängliga under varje rubrik i den fleråriga budgetramen (särskilt rubrik 2) inte kan tas för givna på grund av ändrade ekonomiska förutsättningar. Parlamentet anser att det är bättre att direkt ta itu med den utgiftskategori som har otillräckliga medel för att undvika att hinder uppkommer för andra utgiftsområden. Parlamentet menar att den fleråriga budgetramen i brist på flexibilitet inom och mellan olika rubriker så återspeglar de flesta budgetprinciperna. Parlamentet beklagar att rådet inte har en konstruktiv inställning för användning av de befintliga flexibilitetsmekanismerna. Parlamentet anser att man i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen även bör ta upp och behandla den ständiga underfinansieringen av vissa utgiftskategorier.

| 12. | Europaparlamentet är berett att ta hänsyn till resultatet av översynen efter halva tiden vilken täcker alla aspekter av EU:s utgifter och medel, inklusive Storbritanniens rabatt, kommissionens rapport om hur det interinstitutionella avtalet fungerar som ska läggas fram i slutet av 2009 enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och resultatet av utvärderingen efter halva tiden av de pågående fleråriga programmen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är berett att ta hänsyn till resultatet av översynen efter halva tiden vilken täcker alla aspekter av EU:s utgifter och medel, inklusive Storbritanniens rabatt, kommissionens rapport om hur det interinstitutionella avtalet fungerar som ska läggas fram i slutet av 2009 enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och resultatet av utvärderingen efter halva tiden av de pågående fleråriga programmen.

Åtgärder för att hantera utmaningarna

| 13. | Europaparlamentet påminner om att enorma utmaningar ska hanteras i EU:s budget för 2010. Parlamentet påpekar att det viktigaste målet är att sätta EU-medborgarna först och ge dem större säkerhet, vilket kräver att särskild uppmärksamhet riktas mot den aktuella finansiella och ekonomiska krisen och dess följder för tillväxt och konkurrenskraft, arbetstillfällen och sammanhållning, ökad trygghet när det gäller energiförsörjningen och transporter och bättre och förenklat genomförande av strukturfonderna. Parlamentet framhäver även vikten av inre säkerhet, särskilt kampen mot terrorism, invandring, demografiska utmaningar och frågan om klimatförändringar och miljöskydd, social sammanhållning, medborgarnas trygghet samt en förstärkning av EU:s roll i världen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att enorma utmaningar ska hanteras i EU:s budget för 2010. Parlamentet påpekar att det viktigaste målet är att sätta EU-medborgarna först och ge dem större säkerhet, vilket kräver att särskild uppmärksamhet riktas mot den aktuella finansiella och ekonomiska krisen och dess följder för tillväxt och konkurrenskraft, arbetstillfällen och sammanhållning, ökad trygghet när det gäller energiförsörjningen och transporter och bättre och förenklat genomförande av strukturfonderna. Parlamentet framhäver även vikten av inre säkerhet, särskilt kampen mot terrorism, invandring, demografiska utmaningar och frågan om klimatförändringar och miljöskydd, social sammanhållning, medborgarnas trygghet samt en förstärkning av EU:s roll i världen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till ovannämnda omständigheter när den beslutar om det preliminära förslaget till budgeten. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram solida och ändamålsenliga förslag för att möjliggöra en meningsfull budgetdiskussion för budgetmyndigheten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till ovannämnda omständigheter när den beslutar om det preliminära förslaget till budgeten. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram solida och ändamålsenliga förslag för att möjliggöra en meningsfull budgetdiskussion för budgetmyndigheten.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att bidra till ekonomisk och social återhämtning, öka energieffektiviteten och bekämpa klimatförändringarna och fortsätta skicka bistånd, särskilt till Kosovo, Mellanöstern, Afghanistan och Georgien, som angivits i den årliga politiska strategin för 2010. Parlamentet förväntar sig att kommissionen, som har fastställt några av de större prioriteringarna, ser till att dessa återspeglas i det preliminära budgetförslaget och att tillräckligt med budgetanslag tillhandahålls. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att bidra till ekonomisk och social återhämtning, öka energieffektiviteten och bekämpa klimatförändringarna och fortsätta skicka bistånd, särskilt till Kosovo, Mellanöstern, Afghanistan och Georgien, som angivits i den årliga politiska strategin för 2010. Parlamentet förväntar sig att kommissionen, som har fastställt några av de större prioriteringarna, ser till att dessa återspeglas i det preliminära budgetförslaget och att tillräckligt med budgetanslag tillhandahålls.

Svar på den globala finansiella och ekonomiska krisen

| 16. | Europaparlamentet betonar att i en tid med global finansiell och ekonomisk kris har medlemsstaterna reagerat med enskilda stödåtgärder. Parlamentet är helt övertygat om att EU måste reagera snabbt med ytterligare och samordnade åtgärder som kan ha en direkt inverkan på ekonomin och ge stöd till medlemsstaterna genom kompletterande åtgärder, särskilt sådana som främjar den ekonomiska tillväxten eftersom de skulle leda till att man främjar investeringar via den privata sektorn och därför skulle bidra till att man kommer över faran att arbetstillfällen går förlorade, främja skapande av arbetstillfällen och stöder små och medelstora företag på kort och lång sikt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att i en tid med global finansiell och ekonomisk kris har medlemsstaterna reagerat med enskilda stödåtgärder. Parlamentet är helt övertygat om att EU måste reagera snabbt med ytterligare och samordnade åtgärder som kan ha en direkt inverkan på ekonomin och ge stöd till medlemsstaterna genom kompletterande åtgärder, särskilt sådana som främjar den ekonomiska tillväxten eftersom de skulle leda till att man främjar investeringar via den privata sektorn och därför skulle bidra till att man kommer över faran att arbetstillfällen går förlorade, främja skapande av arbetstillfällen och stöder små och medelstora företag på kort och lång sikt.

| 17. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande ekonomiska krisen kan ses som en möjlighet att öka investeringarna i miljövänlig teknik, vilket kan kräva justeringar i de nuvarande budgetprogrammen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att den nuvarande ekonomiska krisen kan ses som en möjlighet att öka investeringarna i miljövänlig teknik, vilket kan kräva justeringar i de nuvarande budgetprogrammen.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vidta åtgärder som svar på den ekonomiska krisen och upprepar sin beredvillighet att förhandla för att hitta en lösning så snart som möjligt. Parlamentet menar att beslutet om de projekt som ska stödjas ekonomiskt skulle underlättas av ett geografiskt balanserat förslag. Parlamentet uppmanar rådet att ta sitt ansvar och förverkliga den europeiska dimensionen av återhämtningsplanen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att vidta åtgärder som svar på den ekonomiska krisen och upprepar sin beredvillighet att förhandla för att hitta en lösning så snart som möjligt. Parlamentet menar att beslutet om de projekt som ska stödjas ekonomiskt skulle underlättas av ett geografiskt balanserat förslag. Parlamentet uppmanar rådet att ta sitt ansvar och förverkliga den europeiska dimensionen av återhämtningsplanen.

| 19. | Europaparlamentet är oroat över att särskilt små och medelstora företag kommer att drabbas av den ekonomiska krisen och inte längre kommer att få tillgång till finansiering som de är i akut behov av. Parlamentet betonar därför vikten av att förstärka de EU-medel som är till för att stödja små och medelstora företag, särskilt de som verkar inom området för forskning, utveckling och innovation. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kan tillhandahålla effektivt stöd för deras innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är oroat över att särskilt små och medelstora företag kommer att drabbas av den ekonomiska krisen och inte längre kommer att få tillgång till finansiering som de är i akut behov av. Parlamentet betonar därför vikten av att förstärka de EU-medel som är till för att stödja små och medelstora företag, särskilt de som verkar inom området för forskning, utveckling och innovation. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kan tillhandahålla effektivt stöd för deras innovationsverksamhet.

| 20. | Europaparlamentet är bekymrat över att den nuvarande marginalen under rubrik 1a, uppskattningsvis 111 599 000 EUR, inte gör det möjligt att på ett tillbörligt sätt ta itu med effekterna av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är bekymrat över att den nuvarande marginalen under rubrik 1a, uppskattningsvis 111 599 000 EUR, inte gör det möjligt att på ett tillbörligt sätt ta itu med effekterna av den ekonomiska krisen.

| 21. | Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken innebär fantastiska möjligheter för att främja tillväxt och innovation, och därmed kan bidra till att målen för Lissabonstrategin kan uppnås och den aktuella ekonomiska krisen kan övervinnas. Parlamentet påminner om att europeiska området för forskningsverksamhet mer än någonsin utgör en hörnsten för ett europeiskt kunskapsbaserat samhälle och påminner även om att man måste komma till rätta med fragmenteringen av forskningsverksamhet, program och åtgärder i EU. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av tillräckliga anslag för att säkerställa ett tillbörligt genomförande av dessa program. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken innebär fantastiska möjligheter för att främja tillväxt och innovation, och därmed kan bidra till att målen för Lissabonstrategin kan uppnås och den aktuella ekonomiska krisen kan övervinnas. Parlamentet påminner om att europeiska området för forskningsverksamhet mer än någonsin utgör en hörnsten för ett europeiskt kunskapsbaserat samhälle och påminner även om att man måste komma till rätta med fragmenteringen av forskningsverksamhet, program och åtgärder i EU. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av tillräckliga anslag för att säkerställa ett tillbörligt genomförande av dessa program.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en snabb överenskommelse om förslaget till ändring av den nuvarande Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter så att man på ett bättre sätt kan hantera konsekvenserna av utlokaliseringar, minskad produktion och förlorade arbetstillfällen och hjälpa arbetstagare att återvända till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser en snabb överenskommelse om förslaget till ändring av den nuvarande Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter så att man på ett bättre sätt kan hantera konsekvenserna av utlokaliseringar, minskad produktion och förlorade arbetstillfällen och hjälpa arbetstagare att återvända till arbetsmarknaden.

Energi- och transportsäkerhet

| 23. | Europaparlamentet erkänner att till följd av den senaste tidens energikris finns det ett enormt behov av projekt som ger EU en säker energiförsörjning genom en diversifiering av resurser och sammankoppling av energimarknaderna. Parlamentet framhåller att EU:s trygghet i fråga om energiförsörjning och principen om energisolidaritet är en topprioritering på EU:s dagordning och att det även måste återspeglas i EU:s budget på ett tillbörligt sätt. Parlamentet ser de ökade energiinvesteringarna även som ett verktyg för att bekämpa den ekonomiska krisen och förespråkar tanken på att främja EU:s budgetutgifter för viktiga energiinfrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner att till följd av den senaste tidens energikris finns det ett enormt behov av projekt som ger EU en säker energiförsörjning genom en diversifiering av resurser och sammankoppling av energimarknaderna. Parlamentet framhåller att EU:s trygghet i fråga om energiförsörjning och principen om energisolidaritet är en topprioritering på EU:s dagordning och att det även måste återspeglas i EU:s budget på ett tillbörligt sätt. Parlamentet ser de ökade energiinvesteringarna även som ett verktyg för att bekämpa den ekonomiska krisen och förespråkar tanken på att främja EU:s budgetutgifter för viktiga energiinfrastrukturprojekt.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att den senaste tidens gaskris och de instabila oljepriserna återigen har visat hur känsligt det europeiska energiförsörjningssystemet är. Parlamentet understryker att bristen på alternativa (förnybara) energikällor, alternativa energitransportleder, lagringskapacitet för energikällor och sammankoppling av energitransporterna mellan medlemsstaterna är skadlig för EU:s oberoende på energiområdet och befolkningens välmående. Parlamentet menar att EU därför bör vara bättre förberett på tider med energibrist. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att den senaste tidens gaskris och de instabila oljepriserna återigen har visat hur känsligt det europeiska energiförsörjningssystemet är. Parlamentet understryker att bristen på alternativa (förnybara) energikällor, alternativa energitransportleder, lagringskapacitet för energikällor och sammankoppling av energitransporterna mellan medlemsstaterna är skadlig för EU:s oberoende på energiområdet och befolkningens välmående. Parlamentet menar att EU därför bör vara bättre förberett på tider med energibrist.

| 25. | Europaparlamentet vill undersöka möjligheterna till ytterligare finansiering från EU på dessa områden. Parlamentet förväntar sig att kommissionen föreslår åtgärder för att förverkliga diversifierade transportvägar för gas, t.ex. Nabucco-projektet. Parlamentet framhåller i detta sammanhang Europeiska investeringsbankens roll för att åstadkomma hävstångseffekter och bidra till att mobilisera deltagande från den privata sektorn, men påminner samtidigt om frågan om demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vill undersöka möjligheterna till ytterligare finansiering från EU på dessa områden. Parlamentet förväntar sig att kommissionen föreslår åtgärder för att förverkliga diversifierade transportvägar för gas, t.ex. Nabucco-projektet. Parlamentet framhåller i detta sammanhang Europeiska investeringsbankens roll för att åstadkomma hävstångseffekter och bidra till att mobilisera deltagande från den privata sektorn, men påminner samtidigt om frågan om demokratisk ansvarsskyldighet.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att transportfrågorna, särskilt programmet för transeuropeiska transportnät, alltid haft hög prioritet för parlamentet. Parlamentet framhåller betydelsen av att utveckla särskild järnvägs-, sjö- och vägtransportinfrastruktur och önskar snabba på genomförandet av projekt under 2010. Parlamentet noterar den betydelse som EU fäster vid minskade effekter av klimatförändringarna och anser att man bör prioritera förslag som kan utnyttja potentialen med energibesparingar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att transportfrågorna, särskilt programmet för transeuropeiska transportnät, alltid haft hög prioritet för parlamentet. Parlamentet framhåller betydelsen av att utveckla särskild järnvägs-, sjö- och vägtransportinfrastruktur och önskar snabba på genomförandet av projekt under 2010. Parlamentet noterar den betydelse som EU fäster vid minskade effekter av klimatförändringarna och anser att man bör prioritera förslag som kan utnyttja potentialen med energibesparingar.

Miljöskydd och bekämpning av klimatförändringarna

| 27. | Europaparlamentet påminner om att kampen mot klimatförändringarna också har samband med energisäkerheten, och att främjandet av energieffektivitet och energibesparingar genom en ökning av andelen förnybar energi, också är ett instrument för ökad säkerhet när det gäller energiförsörjningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att kampen mot klimatförändringarna också har samband med energisäkerheten, och att främjandet av energieffektivitet och energibesparingar genom en ökning av andelen förnybar energi, också är ett instrument för ökad säkerhet när det gäller energiförsörjningen.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att det är en allmän uppfattning att klimatförändringarna påverkar Europas miljö, ekonomi och samhälle. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin övertygelse att åtgärder för att mildra klimatförändringarna fortfarande inte i tillräcklig grad ingår i EU-budgeten, eftersom kraftigt höjda EU-anslag till energieffektivitet och förnybar energiteknik behövs och bör sättas in för att EU:s mål till 2020 ska kunna uppfyllas. Parlamentet betonar att det kommer att stödja alla ansträngningar att utöka och koncentrera adekvata finansiella medel för att mildra följderna av klimatförändringarna. Parlamentet påminner kommissionen om att budgetmyndigheten 2009 röstade för extra anslag för att främja kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra denna ökning. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2008 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009 (2) där kommissionen uppmanas att före den 15 mars 2009 lägga fram en ambitiös plan för en tillbörlig höjning av klimatanslagen och inrätta ett särskilt klimatanslag eller en särskild budgetpost som skulle förbättra budgetens förmåga att hantera dessa frågor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att det är en allmän uppfattning att klimatförändringarna påverkar Europas miljö, ekonomi och samhälle. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin övertygelse att åtgärder för att mildra klimatförändringarna fortfarande inte i tillräcklig grad ingår i EU-budgeten, eftersom kraftigt höjda EU-anslag till energieffektivitet och förnybar energiteknik behövs och bör sättas in för att EU:s mål till 2020 ska kunna uppfyllas. Parlamentet betonar att det kommer att stödja alla ansträngningar att utöka och koncentrera adekvata finansiella medel för att mildra följderna av klimatförändringarna. Parlamentet påminner kommissionen om att budgetmyndigheten 2009 röstade för extra anslag för att främja kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra denna ökning. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2008 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009 (2) där kommissionen uppmanas att före den 15 mars 2009 lägga fram en ambitiös plan för en tillbörlig höjning av klimatanslagen och inrätta ett särskilt klimatanslag eller en särskild budgetpost som skulle förbättra budgetens förmåga att hantera dessa frågor.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att från 2009 och framåt öka det ekonomiska stödet till en tillbörlig nivå för ny forskning och utveckling av hållbar energiteknik (vilket särskilt innebär teknik utan koldioxidutsläpp). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att från 2009 och framåt öka det ekonomiska stödet till en tillbörlig nivå för ny forskning och utveckling av hållbar energiteknik (vilket särskilt innebär teknik utan koldioxidutsläpp).

| 30. | Europaparlamentet påminner om ansvaret gentemot framtida generationer att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att upprätthålla miljöskyddet och om att EU-åtgärder måste vidtas i ett globalt sammanhang och beklagar därför att EU:s åtgärder inte följs av åtgärder från andra aktörer, vilket får allvarliga följder för EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om ansvaret gentemot framtida generationer att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att upprätthålla miljöskyddet och om att EU-åtgärder måste vidtas i ett globalt sammanhang och beklagar därför att EU:s åtgärder inte följs av åtgärder från andra aktörer, vilket får allvarliga följder för EU:s konkurrenskraft.

| 31. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 20 november 2008 om den europeiska rymdpolitiken (3) och upprepar sin ståndpunkt att rådet och kommissionen bör lägga fram konkreta rekommendationer och förslag på detta politikområde tillsammans med tillbörliga anslag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 20 november 2008 om den europeiska rymdpolitiken (3) och upprepar sin ståndpunkt att rådet och kommissionen bör lägga fram konkreta rekommendationer och förslag på detta politikområde tillsammans med tillbörliga anslag.

Förstärkning av den inre säkerheten

| 32. | Europaparlamentet påminner om att finansieringen av gränsskydd, räddningstjänsten, kampen mot terrorism och främjande av livsmedelssäkerheten måste upprätthållas och bör förstärkas 2010, eftersom dessa instrument direkt tar itu med de europeiska medborgarnas oro. Parlamentet konstaterar att främjande av livsmedelssäkerhet också fortsättningsvis är en prioritering. Parlamentet beklagar att det i budgetplaneringen från januari 2009 anges att anslagen till dessa områden höjs något i rubrik 3a och förblir i nästan oförändrade för medborgarskap, rubrik 3b, enligt den årliga politiska strategin för 2010 jämfört med budgeten för 2009, trots att det rör frågor som är av stor betydelse för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att finansieringen av gränsskydd, räddningstjänsten, kampen mot terrorism och främjande av livsmedelssäkerheten måste upprätthållas och bör förstärkas 2010, eftersom dessa instrument direkt tar itu med de europeiska medborgarnas oro. Parlamentet konstaterar att främjande av livsmedelssäkerhet också fortsättningsvis är en prioritering. Parlamentet beklagar att det i budgetplaneringen från januari 2009 anges att anslagen till dessa områden höjs något i rubrik 3a och förblir i nästan oförändrade för medborgarskap, rubrik 3b, enligt den årliga politiska strategin för 2010 jämfört med budgeten för 2009, trots att det rör frågor som är av stor betydelse för EU:s medborgare.

| 33. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt gränsskyddet i samband med problemet med illegal invandring och att medlemsstaternas ansträngningar bör stödjas av EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt gränsskyddet i samband med problemet med illegal invandring och att medlemsstaternas ansträngningar bör stödjas av EU.

Förbättring av utgifternas kvalitet

| 34. | Europaparlamentet insisterar på att en förbättring av genomförandet av utgifterna och av utgifternas kvalitet bör vara en vägledande princip för att uppnå bästa möjliga resultat för EU-budgeten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att styra sina ansträngningar i denna riktning och noga övervaka genomförandet av politiken, i synnerhet de strukturpolitiska åtgärderna under rubrik 1b. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet insisterar på att en förbättring av genomförandet av utgifterna och av utgifternas kvalitet bör vara en vägledande princip för att uppnå bästa möjliga resultat för EU-budgeten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att styra sina ansträngningar i denna riktning och noga övervaka genomförandet av politiken, i synnerhet de strukturpolitiska åtgärderna under rubrik 1b.

| 35. | Europaparlamentet ber om att kommissionen håller budgetmyndigheten informerad och att den överväger lämpliga åtgärder som skulle förbättra genomförandet. Parlamentet vill fortsätta med diskussionerna i linje med den gemensamma deklarationen av den 21 november 2008 om att påskynda genomförandet av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet vill att det påskyndade genomförandet även ska gälla andra politikområden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ber om att kommissionen håller budgetmyndigheten informerad och att den överväger lämpliga åtgärder som skulle förbättra genomförandet. Parlamentet vill fortsätta med diskussionerna i linje med den gemensamma deklarationen av den 21 november 2008 om att påskynda genomförandet av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet vill att det påskyndade genomförandet även ska gälla andra politikområden.

| 36. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram ett förslag för nästa ordinarie översyn av budgetförordningen inbegripet verkliga förslag för förenkling. Parlamentet förväntar sig att kommissionen utövar påtryckningar på kommissionen för att utveckla och förbättra arbetsvillkoren i Olafs bedrägeribekämpningsarbete med hänvisning till de förslag som parlamentet lagt fram med koppling till förordning (EG) nr 1073/1999. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram ett förslag för nästa ordinarie översyn av budgetförordningen inbegripet verkliga förslag för förenkling. Parlamentet förväntar sig att kommissionen utövar påtryckningar på kommissionen för att utveckla och förbättra arbetsvillkoren i Olafs bedrägeribekämpningsarbete med hänvisning till de förslag som parlamentet lagt fram med koppling till förordning (EG) nr 1073/1999.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att via sina ansvariga organ, inklusive Olaf, stödja Bulgarien och Rumänien i deras ansträngningar när det gäller kontroll- och samarbetsmekanismerna och hanteringen av EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära följa utvecklingen i Kosovo och staterna på Balkan när det gäller genomförandet och hanteringen av EU-medel och inrätta ett organ som kan ta över efter den internationella stiftelsen, ITF, och följa upp bekämpningen av bedrägerier och oegentligheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att via sina ansvariga organ, inklusive Olaf, stödja Bulgarien och Rumänien i deras ansträngningar när det gäller kontroll- och samarbetsmekanismerna och hanteringen av EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära följa utvecklingen i Kosovo och staterna på Balkan när det gäller genomförandet och hanteringen av EU-medel och inrätta ett organ som kan ta över efter den internationella stiftelsen, ITF, och följa upp bekämpningen av bedrägerier och oegentligheter.

| 38. | Europaparlamentet önskar se att de administrativa åtgärderna hamnar på mer effektiva nivåer jämfört med driftsutgifterna. Parlamentet anser att för att EU:s budget ska användas på bästa möjliga sätt är det av avgörande betydelse att EU:s offentliga förvaltning är effektiv. Parlamentet har under det senaste budgetåret minskat de administrativa utgifterna i förhållande till driftsutgifterna och uppmanar kommissionen att fortsätta i denna riktning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet önskar se att de administrativa åtgärderna hamnar på mer effektiva nivåer jämfört med driftsutgifterna. Parlamentet anser att för att EU:s budget ska användas på bästa möjliga sätt är det av avgörande betydelse att EU:s offentliga förvaltning är effektiv. Parlamentet har under det senaste budgetåret minskat de administrativa utgifterna i förhållande till driftsutgifterna och uppmanar kommissionen att fortsätta i denna riktning.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar med oro att ett allt större antal EU-anställda varken syns i institutionernas tjänsteförteckningar, som antagits av budgetmyndigheten, eller finansieras under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet är fast beslutet att fortsätta kontrollen när det gäller kommissionens anställda och att se till att medlemsstaterna är representerade på ett balanserat sätt. Parlamentet kommer också att noga övervaka kommissionens byggnadspolitik i Bryssel. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar med oro att ett allt större antal EU-anställda varken syns i institutionernas tjänsteförteckningar, som antagits av budgetmyndigheten, eller finansieras under rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Parlamentet är fast beslutet att fortsätta kontrollen när det gäller kommissionens anställda och att se till att medlemsstaterna är representerade på ett balanserat sätt. Parlamentet kommer också att noga övervaka kommissionens byggnadspolitik i Bryssel.

Tillvaratagande av parlamentets befogenheter

| 40. | Europaparlamentet understryker att pilotprojekt och förberedande åtgärder ger parlamentet möjlighet att bana väg för ny politik och verksamhet som berikar EU:s åtgärder. Parlamentet betonar att även om de begränsade marginalerna äventyrar en obegränsad användning av detta instrument som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, har parlamentet för avsikt att utnyttja hela det belopp som anslagits för pilotprojekt och förberedande åtgärder i bilaga II, del D i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, om förslagen skulle göra detta nödvändigt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att pilotprojekt och förberedande åtgärder ger parlamentet möjlighet att bana väg för ny politik och verksamhet som berikar EU:s åtgärder. Parlamentet betonar att även om de begränsade marginalerna äventyrar en obegränsad användning av detta instrument som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, har parlamentet för avsikt att utnyttja hela det belopp som anslagits för pilotprojekt och förberedande åtgärder i bilaga II, del D i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, om förslagen skulle göra detta nödvändigt.

| 41. | Europaparlamentet påminner om de odiskutabelt mycket positiva resultaten, både i fråga om deltagande och genomförande, av olika pilotprojekt inom ramen för Erasmus som dragits igång av parlamentet under de senaste åren (Erasmus för lärlingar, Erasmus för unga entreprenörer, Erasmus för gymnasieskolan, Erasmus för offentlig förvaltning) och det traditionella Erasmusprogrammet, och bekräftar behovet av att EU investerar ytterligare inom detta område. Parlamentet anser att det behövs en kraftig ökning av de övergripande anslagen till alla budgetposter för Erasmus för att åstadkomma en rejäl ökning (upp till 1 000 000 per år) av antalet ungdomar som deltar i EU:s Erasmusprogram. Parlamentet är övertygat om att denna åtgärd är mycket viktig för att på ett riktigt sätt reagera på de svårigheter som Europa stöter på i sin integrationsprocess och för att bidra till att den nuvarande ekonomiska krisen löses. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om de odiskutabelt mycket positiva resultaten, både i fråga om deltagande och genomförande, av olika pilotprojekt inom ramen för Erasmus som dragits igång av parlamentet under de senaste åren (Erasmus för lärlingar, Erasmus för unga entreprenörer, Erasmus för gymnasieskolan, Erasmus för offentlig förvaltning) och det traditionella Erasmusprogrammet, och bekräftar behovet av att EU investerar ytterligare inom detta område. Parlamentet anser att det behövs en kraftig ökning av de övergripande anslagen till alla budgetposter för Erasmus för att åstadkomma en rejäl ökning (upp till 1 000 000 per år) av antalet ungdomar som deltar i EU:s Erasmusprogram. Parlamentet är övertygat om att denna åtgärd är mycket viktig för att på ett riktigt sätt reagera på de svårigheter som Europa stöter på i sin integrationsprocess och för att bidra till att den nuvarande ekonomiska krisen löses.

| 42. | Europaparlamentet pekar på behovet av att tillräckligt med anslag görs tillgängliga för kommunikationsåtgärder, särskilt i enlighet med de mål som anges i den gemensamma förklaringen om samarbete för kommunikation om Europa som antogs av parlamentet, rådet och kommissionen i oktober 2008. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet pekar på behovet av att tillräckligt med anslag görs tillgängliga för kommunikationsåtgärder, särskilt i enlighet med de mål som anges i den gemensamma förklaringen om samarbete för kommunikation om Europa som antogs av parlamentet, rådet och kommissionen i oktober 2008.

| 43. | Europaparlamentet betonar att det har ansträngt sig för att anta sina riktlinjer för 2010 års budget i ett tidigt skede. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen tar hänsyn till dem vid utarbetandet av det preliminära förslaget till budget. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det har ansträngt sig för att anta sina riktlinjer för 2010 års budget i ett tidigt skede. Parlamentet förväntar sig därför att kommissionen tar hänsyn till dem vid utarbetandet av det preliminära förslaget till budget.

*

* *

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0515.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0564.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/327 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/327

---

Tirsdag 10 mars 2009Riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX

P6_TA(2009)0096

Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - Avsnitt I - Europaparlamentet, Avsnitt II - Rådet, Avsnitt IV - Europeiska gemenskapernas domstol, Avsnitt V - Europeiska revisionsrätten, Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Avsnitt VII - Regionkommittén Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen, Avsnitt IX - Europeiska datatillsynsmannen (2009/2004(BUD))

2010/C 87 E/48

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

med beaktande av rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2),

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3),

med beaktande av den femte rapporten från institutionernas generalsekreterare om tendenser för rubrik 5 i budgetplanen från maj 2006,

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2007, samt institutionernas svar (4),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0057/2009), och av följande skäl:

| A. | I det här skedet av det årliga förfarandet inväntar Europaparlamentet de övriga institutionernas beräkningar och sitt eget presidiums förslag till budget för 2010. |
| --- | --- |

A.

I det här skedet av det årliga förfarandet inväntar Europaparlamentet de övriga institutionernas beräkningar och sitt eget presidiums förslag till budget för 2010.

| B. | Det har föreslagits att pilotprojektet med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet ska fortsätta i ytterligare ett år, under hela budgetförfarandet 2010. |
| --- | --- |

B.

Det har föreslagits att pilotprojektet med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet ska fortsätta i ytterligare ett år, under hela budgetförfarandet 2010.

| C. | Rubrik 5 har ett tak på 8 088 000 000 EUR för 2010 (en ökning med 311 000 000 EUR eller 4 procent jämfört med 2009, inklusive 2 procent för inflation). |
| --- | --- |

C.

Rubrik 5 har ett tak på 8 088 000 000 EUR för 2010 (en ökning med 311 000 000 EUR eller 4 procent jämfört med 2009, inklusive 2 procent för inflation).

| D. | Europaparlamentets budget för 2009 uppgår till 1 529 970 930 EUR, 19,67 procent av rubrik 5 i år. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets budget för 2009 uppgår till 1 529 970 930 EUR, 19,67 procent av rubrik 5 i år.

Europaparlamentet

Allmän ram

| 1. | Europaparlamentet kan inte starkt nog betona den grundläggande principen att alla ledamöter ska tillhandahållas en likvärdig och heltäckande service av hög kvalitet som ger dem möjlighet att arbeta och uttrycka sig och att motta alla dokument på sitt modersmål för att kunna arbeta för sina väljare på bästa möjliga sätt. Parlamentet anser att den nya valperioden utgör en möjlighet att se till att så blir fallet och instämmer i detta sammanhang i att ”optimal och lika tillgång till språkresurser för ledamöterna” kommer att vara en av de centrala riktlinjerna för budgeten 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kan inte starkt nog betona den grundläggande principen att alla ledamöter ska tillhandahållas en likvärdig och heltäckande service av hög kvalitet som ger dem möjlighet att arbeta och uttrycka sig och att motta alla dokument på sitt modersmål för att kunna arbeta för sina väljare på bästa möjliga sätt. Parlamentet anser att den nya valperioden utgör en möjlighet att se till att så blir fallet och instämmer i detta sammanhang i att ”optimal och lika tillgång till språkresurser för ledamöterna” kommer att vara en av de centrala riktlinjerna för budgeten 2010.

| 2. | Europaparlamentet anser i likhet med sitt tidigare ställningstagande att lika stor tonvikt bör läggas vid alla aspekter av parlamentets lagstiftande roll. Det främsta syftet med den prioriterade omfördelningen av personal och personalrelaterade resurser bör vara att anpassa det parlamentariska arbetet och beslutsprocessen inom medbeslutandeområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser i likhet med sitt tidigare ställningstagande att lika stor tonvikt bör läggas vid alla aspekter av parlamentets lagstiftande roll. Det främsta syftet med den prioriterade omfördelningen av personal och personalrelaterade resurser bör vara att anpassa det parlamentariska arbetet och beslutsprocessen inom medbeslutandeområdet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att 2010 kommer att bli ett år när parlamentet, efter valet 2009 och de förändringar i dess sammansättning som det kommer att medföra, gradvis återupptar full verksamhet under årets lopp, och konstaterar att detta kommer att kräva ett antal justeringar av budgeten. Parlamentet konstaterar likaså att många budgetposter som särskilt rör valåret 2009 inte längre kommer att behövas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att 2010 kommer att bli ett år när parlamentet, efter valet 2009 och de förändringar i dess sammansättning som det kommer att medföra, gradvis återupptar full verksamhet under årets lopp, och konstaterar att detta kommer att kräva ett antal justeringar av budgeten. Parlamentet konstaterar likaså att många budgetposter som särskilt rör valåret 2009 inte längre kommer att behövas.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att 2010 kommer att bli ett år av fortsatt anpassning för parlamentet när det gäller förbättringarna av dess arbetsmetoder och moderniseringen av verksamheten, vilket går hand i hand med parlamentets politiska ansvar och lagstiftningsansvar, och utvärderingen av en rad viktiga fleråriga initiativ som har inletts under de senaste åren. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att 2010 kommer att bli ett år av fortsatt anpassning för parlamentet när det gäller förbättringarna av dess arbetsmetoder och moderniseringen av verksamheten, vilket går hand i hand med parlamentets politiska ansvar och lagstiftningsansvar, och utvärderingen av en rad viktiga fleråriga initiativ som har inletts under de senaste åren.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att vidta nödvändiga åtgärder med tanke på EU:s eventuella framtida utvidgning för att inbegripa Kroatien. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att vidta nödvändiga åtgärder med tanke på EU:s eventuella framtida utvidgning för att inbegripa Kroatien.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att taket för rubrik 5, administrativa utgifter, teoretiskt sett kommer att möjliggöra en ökning på 4 procent eller 311 000 000 EUR, och konstaterar vidare att parlamentets frivilliga andel på 20 procent som en måttstock fortfarande skulle ge ett ”automatiskt” ytterligare manöverutrymme på 62 000 000 EUR, beräknat på taken och 87 000 000 EUR jämfört med den faktiska budget som har antagits för 2009. Det råder emellertid osäkerhet när det gäller utvecklingen av EU:s BNI och de förhållanden under vilka parlamentet kommer att bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att taket för rubrik 5, administrativa utgifter, teoretiskt sett kommer att möjliggöra en ökning på 4 procent eller 311 000 000 EUR, och konstaterar vidare att parlamentets frivilliga andel på 20 procent som en måttstock fortfarande skulle ge ett ”automatiskt” ytterligare manöverutrymme på 62 000 000 EUR, beräknat på taken och 87 000 000 EUR jämfört med den faktiska budget som har antagits för 2009. Det råder emellertid osäkerhet när det gäller utvecklingen av EU:s BNI och de förhållanden under vilka parlamentet kommer att bedriva sin verksamhet.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att presidiet ställer realistiska krav när det lägger fram sin budgetberäkning, och kommer noggrant att granska presidiets förslag ur en behovsbaserad synvinkel för att garantera att institutionen fungerar på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig att presidiet ställer realistiska krav när det lägger fram sin budgetberäkning, och kommer noggrant att granska presidiets förslag ur en behovsbaserad synvinkel för att garantera att institutionen fungerar på ett lämpligt och effektivt sätt.

| 8. | Europaparlamentet anser att en avsevärd marginal bör behållas i budgetberäkningarna i stället för att inrätta en särskild reserv, så att det nya parlamentet ges möjlighet att fastställa sina egna prioriteringar när det väl har inlett sin verksamhet eller att anpassa sig till de föränderliga omständigheterna, samtidigt som andelen på 20 procent av de övergripande administrativa utgifterna beaktas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en avsevärd marginal bör behållas i budgetberäkningarna i stället för att inrätta en särskild reserv, så att det nya parlamentet ges möjlighet att fastställa sina egna prioriteringar när det väl har inlett sin verksamhet eller att anpassa sig till de föränderliga omständigheterna, samtidigt som andelen på 20 procent av de övergripande administrativa utgifterna beaktas.

| 9. | Europaparlamentet anser att man i händelse av en framtida ratificering av Lissabonfördraget måste behandla alla nödvändiga anpassningar som medför budgetutgifter vid den tidpunkten och enligt det då gällande budgetförfarandet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man i händelse av en framtida ratificering av Lissabonfördraget måste behandla alla nödvändiga anpassningar som medför budgetutgifter vid den tidpunkten och enligt det då gällande budgetförfarandet.

| 10. | Europaparlamentet efterfrågar en detaljerad och tydlig översikt över de budgetposter som underutnyttjades 2008 och ser fram emot att analysera skälen till underutnyttjandet. Parlamentet önskar även motta en redovisning av alla överföringar och deras användning under 2008, samt en uppdatering av de slutliga inkomsterna avsatta för särskilda ändamål jämfört med de budgeterade beloppen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterfrågar en detaljerad och tydlig översikt över de budgetposter som underutnyttjades 2008 och ser fram emot att analysera skälen till underutnyttjandet. Parlamentet önskar även motta en redovisning av alla överföringar och deras användning under 2008, samt en uppdatering av de slutliga inkomsterna avsatta för särskilda ändamål jämfört med de budgeterade beloppen.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att förlänga pilotprojektet med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet i ytterligare ett år. Syftet är att rationalisera budgetförfarandet och se till att samråden om alla parlamentariska frågor med avsevärda finansiella följder sker i rätt tid och på ett öppet sätt. Parlamentet understryker att det förfarande som presidiet tillämpar för att samråda med budgetutskottet om frågor med sådana finansiella följder skulle kunna förbättras, och önskar klargöra och fastställa det nuvarande förfarandet i detta avseende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att förlänga pilotprojektet med utökat samarbete och utökade förbindelser mellan presidiet och budgetutskottet i ytterligare ett år. Syftet är att rationalisera budgetförfarandet och se till att samråden om alla parlamentariska frågor med avsevärda finansiella följder sker i rätt tid och på ett öppet sätt. Parlamentet understryker att det förfarande som presidiet tillämpar för att samråda med budgetutskottet om frågor med sådana finansiella följder skulle kunna förbättras, och önskar klargöra och fastställa det nuvarande förfarandet i detta avseende.

Lika tillgång till språkresurser för Europaparlamentets ledamöter

| 12. | Europaparlamentet anser att man bör anstränga sig till det yttersta under 2010 för att se till att ledamöter av alla nationaliteter och språk behandlas lika när det gäller deras möjligheter att fullgöra sina skyldigheter och delta i all politisk verksamhet på sitt eget språk om de så önskar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man bör anstränga sig till det yttersta under 2010 för att se till att ledamöter av alla nationaliteter och språk behandlas lika när det gäller deras möjligheter att fullgöra sina skyldigheter och delta i all politisk verksamhet på sitt eget språk om de så önskar.

| 13. | Europaparlamentet inser att de stundtals begränsande tidsfristerna ofta, särskilt på utskotts- och gruppnivå, gör att betydelsen av förhandlingar mellan huvudaktörerna blir viktigare. Parlamentet betonar emellertid principen om demokratisk legitimitet genom alla sina ledamöter och deras rätt till fullständig flerspråkighet, och anser därför att denna budget både kan och bör användas för att arbeta mot detta mål, och för att finna den rätta balansen mellan flerspråkighetens begränsningar och ett smidigt genomförande av lagstiftningsförfarandena. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet inser att de stundtals begränsande tidsfristerna ofta, särskilt på utskotts- och gruppnivå, gör att betydelsen av förhandlingar mellan huvudaktörerna blir viktigare. Parlamentet betonar emellertid principen om demokratisk legitimitet genom alla sina ledamöter och deras rätt till fullständig flerspråkighet, och anser därför att denna budget både kan och bör användas för att arbeta mot detta mål, och för att finna den rätta balansen mellan flerspråkighetens begränsningar och ett smidigt genomförande av lagstiftningsförfarandena.

| 14. | Europaparlamentet hyser ett mycket stort intresse för flerspråkighet och ber tjänsteenheterna att redogöra för den nuvarande situationen och den utveckling som förutses för 2010, inklusive tillämpningen av ”uppförandekoden”, eventuellt utrymme för ytterligare praktiska förbättringar, pilotprojektet om personlig tolkning, inklusive kriterierna för detta slags tolkning och hur användbar den är för ledamöter med olika språkbakgrund, och även en översikt av hur de ”fysiska hindren” för lika behandling (t.ex. avsaknaden av lämpliga sammanträdesrum, tolkningsbås etc.) kommer att undanröjas med tiden. Parlamentet vill försäkra sig om hur det nya parlamentet kommer att vara bättre utrustat i alla dessa frågor jämfört med situationen för de ledamöter som tillkom i samband med de senaste utvidgningarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet hyser ett mycket stort intresse för flerspråkighet och ber tjänsteenheterna att redogöra för den nuvarande situationen och den utveckling som förutses för 2010, inklusive tillämpningen av ”uppförandekoden”, eventuellt utrymme för ytterligare praktiska förbättringar, pilotprojektet om personlig tolkning, inklusive kriterierna för detta slags tolkning och hur användbar den är för ledamöter med olika språkbakgrund, och även en översikt av hur de ”fysiska hindren” för lika behandling (t.ex. avsaknaden av lämpliga sammanträdesrum, tolkningsbås etc.) kommer att undanröjas med tiden. Parlamentet vill försäkra sig om hur det nya parlamentet kommer att vara bättre utrustat i alla dessa frågor jämfört med situationen för de ledamöter som tillkom i samband med de senaste utvidgningarna.

| 15. | Europaparlamentet anser även att man måste göra allt för att öka flexibiliteten i tolkningen, eftersom detta är en grundläggande förutsättning för goda arbetsmetoder. Parlamentet konstaterar att det i många fall skulle vara möjligt att undvika problem och slöseri med pengar om det fanns en möjlighet att byta språk med kort varsel beroende på den faktiska närvaron vid sammanträdena, snarare än den planerade närvaron. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser även att man måste göra allt för att öka flexibiliteten i tolkningen, eftersom detta är en grundläggande förutsättning för goda arbetsmetoder. Parlamentet konstaterar att det i många fall skulle vara möjligt att undvika problem och slöseri med pengar om det fanns en möjlighet att byta språk med kort varsel beroende på den faktiska närvaron vid sammanträdena, snarare än den planerade närvaron.

Optimal användning av resurserna för att förbättra Europaparlamentets lagstiftningsarbete

| 16. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att se till att de samlade budget- och personalresurser som parlamentet förfogar över används så kostnadseffektivt som möjligt för att parlamentet och ledamöterna ska kunna fullgöra sitt huvudsakliga lagstiftningsuppdrag på lämpligt sätt. Parlamentet upprepar att detta kräver noggrann planering och organisation av arbetsmetoderna och att man om möjligt slår samman funktioner och strukturer för att undvika onödig byråkrati, funktionella överlappningar och dubbelarbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att se till att de samlade budget- och personalresurser som parlamentet förfogar över används så kostnadseffektivt som möjligt för att parlamentet och ledamöterna ska kunna fullgöra sitt huvudsakliga lagstiftningsuppdrag på lämpligt sätt. Parlamentet upprepar att detta kräver noggrann planering och organisation av arbetsmetoderna och att man om möjligt slår samman funktioner och strukturer för att undvika onödig byråkrati, funktionella överlappningar och dubbelarbete.

| 17. | Europaparlamentet betonar att de ökande medbeslutandebefogenheterna medför en ytterligare belastning på alla tjänsteenheter inom parlamentet som medverkar i lagstiftningsarbetet och kommer att kräva hög effektivitet samt prioriteringar av personal och personalrelaterade resurser för att ledamöterna ska kunna utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att de ökande medbeslutandebefogenheterna medför en ytterligare belastning på alla tjänsteenheter inom parlamentet som medverkar i lagstiftningsarbetet och kommer att kräva hög effektivitet samt prioriteringar av personal och personalrelaterade resurser för att ledamöterna ska kunna utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att en betydande personalökning har överenskommits för 2009, även om det samtidigt rådde allmän enighet om att personalresurserna nu bör konsolideras och att omfördelning bör vara en kontinuerlig process efter de mycket stora personalökningarna i samband med de senaste utvidgningarna. Parlamentet uppmanar på nytt alla tjänsteenheter och politiska grupper att lämna fullständiga motiveringar för sina äskanden redan i början av förfarandet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att en betydande personalökning har överenskommits för 2009, även om det samtidigt rådde allmän enighet om att personalresurserna nu bör konsolideras och att omfördelning bör vara en kontinuerlig process efter de mycket stora personalökningarna i samband med de senaste utvidgningarna. Parlamentet uppmanar på nytt alla tjänsteenheter och politiska grupper att lämna fullständiga motiveringar för sina äskanden redan i början av förfarandet.

| 19. | Europaparlamentet ser fram emot arbetsgruppens förslag om förenkling av administrativa förfaranden, och anser att genomförandet av förslagen logiskt sett bör leda till kostnadsbesparingar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser fram emot arbetsgruppens förslag om förenkling av administrativa förfaranden, och anser att genomförandet av förslagen logiskt sett bör leda till kostnadsbesparingar.

| 20. | Europaparlamentet begär att även de politiska gruppernas äskanden ska tas med i budgetberäkningen under våren. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att även de politiska gruppernas äskanden ska tas med i budgetberäkningen under våren.

| 21. | Europaparlamentet anser att parlamentet ibland behöver genomföra en analys av resursanvändningen och arbetsorganisationen när specifika problem är tydligt identifierade och målen med undersökningen är tillräckligt detaljerade, mätbara och exakt angivna. Parlamentet anser att vissa specifika sektorer och projekt skulle kunna identifieras och undersökas närmare på detta sätt under 2010. Parlamentet påminner samtidigt om betydelsen av den granskning som genomfördes under 2008 och vill att detta kontrollarbete ska fortsätta och fördjupas så att det kan beaktas i beslutet om budgetberäkningen för 2010. Parlamentet erinrar likaså om att de förändrade förhållandena för det nyvalda parlamentet, med de utökade medbeslutandebefogenheterna och andra förändringar, som också bör beaktas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att parlamentet ibland behöver genomföra en analys av resursanvändningen och arbetsorganisationen när specifika problem är tydligt identifierade och målen med undersökningen är tillräckligt detaljerade, mätbara och exakt angivna. Parlamentet anser att vissa specifika sektorer och projekt skulle kunna identifieras och undersökas närmare på detta sätt under 2010. Parlamentet påminner samtidigt om betydelsen av den granskning som genomfördes under 2008 och vill att detta kontrollarbete ska fortsätta och fördjupas så att det kan beaktas i beslutet om budgetberäkningen för 2010. Parlamentet erinrar likaså om att de förändrade förhållandena för det nyvalda parlamentet, med de utökade medbeslutandebefogenheterna och andra förändringar, som också bör beaktas.

| 22. | Parlamentet uppmärksammar presidiet på arbetsförhållandena för personer vilka är anställda av underleverantörer som är verksamma inom parlamentet. Parlamentet uppmanar i detta avseende presidiet att övervaka att dessa underleverantörer fullständigt följer den tillämpliga arbetslagstiftningen. |
| --- | --- |

22.

Parlamentet uppmärksammar presidiet på arbetsförhållandena för personer vilka är anställda av underleverantörer som är verksamma inom parlamentet. Parlamentet uppmanar i detta avseende presidiet att övervaka att dessa underleverantörer fullständigt följer den tillämpliga arbetslagstiftningen.

Spridning av information till ledamöterna

| 23. | Europaparlamentet betonar att minst tre viktiga projekt har startats eller är i inledningsfasen sedan den omfattande reformen ”Raising the Game” lanserades för några år sedan. Syftet med projekten är att tillhandahålla en så komplett och relevant information som möjligt i samband med det parlamentariska arbetet. Parlamentet konstaterar att utskottens utredningsavdelningar, bibliotekets analystjänst och ett kunskapshanteringssystem för att underlätta tillgången till dessa och många andra tillgängliga källor är viktiga inslag i detta sammanhang. Parlamentet vill även lyfta fram ett antal andra kunskapskällor i parlamentet, såsom lagstiftningsdatabasen (OEIL). Parlamentet välkomnar varmt insatserna för att se till att parlamentet bistår sina ledamöter på ett mer professionellt sätt, men anser att det är nödvändigt att granska funktionssättet och de budgetära aspekterna av detta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att minst tre viktiga projekt har startats eller är i inledningsfasen sedan den omfattande reformen ”Raising the Game” lanserades för några år sedan. Syftet med projekten är att tillhandahålla en så komplett och relevant information som möjligt i samband med det parlamentariska arbetet. Parlamentet konstaterar att utskottens utredningsavdelningar, bibliotekets analystjänst och ett kunskapshanteringssystem för att underlätta tillgången till dessa och många andra tillgängliga källor är viktiga inslag i detta sammanhang. Parlamentet vill även lyfta fram ett antal andra kunskapskällor i parlamentet, såsom lagstiftningsdatabasen (OEIL). Parlamentet välkomnar varmt insatserna för att se till att parlamentet bistår sina ledamöter på ett mer professionellt sätt, men anser att det är nödvändigt att granska funktionssättet och de budgetära aspekterna av detta.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att klargöra situationen när det gäller budgetförfarandet 2010 för alla ledamöters skull, bland annat de ledamöter som arbetar med budgetfrågor, för att tydligare fastställa de olika ansvarsområdena och hur dessa initiativ kan organiseras så effektivt som möjligt. Parlamentet skulle därför välkomna en utfrågning i budgetutskottet om hur initiativen kommer att användas, den rådande uppfattningen om de olika faktorerna och vilket samband de har med varandra. Parlamentet betonar att administrationen också bör se till att de nyvalda ledamöterna får ingående information om de tjänster som de har rätt till. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att klargöra situationen när det gäller budgetförfarandet 2010 för alla ledamöters skull, bland annat de ledamöter som arbetar med budgetfrågor, för att tydligare fastställa de olika ansvarsområdena och hur dessa initiativ kan organiseras så effektivt som möjligt. Parlamentet skulle därför välkomna en utfrågning i budgetutskottet om hur initiativen kommer att användas, den rådande uppfattningen om de olika faktorerna och vilket samband de har med varandra. Parlamentet betonar att administrationen också bör se till att de nyvalda ledamöterna får ingående information om de tjänster som de har rätt till.

Information till medborgarna om parlamentets verksamhet

| 25. | Europaparlamentet noterar presidiets omnämnande av de tre stora projekten på det kommunikationspolitiska området – europarlTV, besökscentret och det nya audiovisuella centret i JAN-byggnaden. När dessa projekt slutförts och konsoliderats kommer detta att medföra en kvalitetsmässig förbättring av de kommunikationsinstrument som står till parlamentets förfogande. Parlamentet upprepar att det nära kommer att övervaka utvecklingen av dessa instrument för att maximera deras verkliga inverkan på den allmänna opinionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar presidiets omnämnande av de tre stora projekten på det kommunikationspolitiska området – europarlTV, besökscentret och det nya audiovisuella centret i JAN-byggnaden. När dessa projekt slutförts och konsoliderats kommer detta att medföra en kvalitetsmässig förbättring av de kommunikationsinstrument som står till parlamentets förfogande. Parlamentet upprepar att det nära kommer att övervaka utvecklingen av dessa instrument för att maximera deras verkliga inverkan på den allmänna opinionen.

| 26. | Parlamentet beklagar att besökscentrumet inte kommer att inrättas före valet 2009 och kräver fullständig information om orsakerna till denna försening. |
| --- | --- |

26.

Parlamentet beklagar att besökscentrumet inte kommer att inrättas före valet 2009 och kräver fullständig information om orsakerna till denna försening.

| 27. | Europaparlamentet noterar presidiets beslut om ett museum för europeisk historia (”House of European History”) och betonar behovet av ett heltäckande och öppet samråd med de behöriga utskotten om detta koncept, dess innehåll och budgetaspekter i samband med detta i linje med pilotförfarandet om utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar presidiets beslut om ett museum för europeisk historia (”House of European History”) och betonar behovet av ett heltäckande och öppet samråd med de behöriga utskotten om detta koncept, dess innehåll och budgetaspekter i samband med detta i linje med pilotförfarandet om utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet.

Fastigheter

| 28. | Europaparlamentet påminner om att denna sektor är mycket viktig för parlamentet, både för att tillgodose parlamentets nuvarande och framtida fastighetsbehov och för att förvalta de byggnader som det äger på bästa möjliga sätt. Parlamentet påminner om att alla projekt i detta sammanhang bör skydda parlamentets ekonomiska intressen. Parlamentet anser att händelserna 2008, även om vissa händelser naturligtvis var omöjliga att förutse, understryker behovet av förbättringar inom detta område, med hänsyn till den externa rapporten om underhåll av fastigheterna. Parlamentet ser också fram emot att få information om förslagen till en eventuell omorganisation av Generaldirektoratet för infrastruktur och logistik, med tanke på de ökade utmaningarna för Europaparlamentet som stor fastighetsägare. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att denna sektor är mycket viktig för parlamentet, både för att tillgodose parlamentets nuvarande och framtida fastighetsbehov och för att förvalta de byggnader som det äger på bästa möjliga sätt. Parlamentet påminner om att alla projekt i detta sammanhang bör skydda parlamentets ekonomiska intressen. Parlamentet anser att händelserna 2008, även om vissa händelser naturligtvis var omöjliga att förutse, understryker behovet av förbättringar inom detta område, med hänsyn till den externa rapporten om underhåll av fastigheterna. Parlamentet ser också fram emot att få information om förslagen till en eventuell omorganisation av Generaldirektoratet för infrastruktur och logistik, med tanke på de ökade utmaningarna för Europaparlamentet som stor fastighetsägare.

| 29. | Parlamentet efterlyser i detta avseende än en gång en särskild rapport, eventuellt med rekommendationer, om hur man ska komma till rätta med de onödigt höga kostnaderna för underhåll, renovering och inköp för EU:s fastigheter, däribland parlamentets. Parlamentet vidhåller att detta bör vara en övergripande insats för att fastställa grundorsakerna och undersöka om de har något samband med en begränsad marknad, bördor som påförs genom budgetförordningen, offentliga upphandlingar eller andra relevanta faktorer. Parlamentet begär att det bekräftas att regeln om att svartlista företag som har tagit ut onödigt höga kostnader kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

29.

Parlamentet efterlyser i detta avseende än en gång en särskild rapport, eventuellt med rekommendationer, om hur man ska komma till rätta med de onödigt höga kostnaderna för underhåll, renovering och inköp för EU:s fastigheter, däribland parlamentets. Parlamentet vidhåller att detta bör vara en övergripande insats för att fastställa grundorsakerna och undersöka om de har något samband med en begränsad marknad, bördor som påförs genom budgetförordningen, offentliga upphandlingar eller andra relevanta faktorer. Parlamentet begär att det bekräftas att regeln om att svartlista företag som har tagit ut onödigt höga kostnader kommer att tillämpas.

| 30. | Europaparlamentet ser fram emot att motta förslaget till en strategi på medellång och lång sikt för fastighetspolitiken, som det efterfrågade redan förra året, för att fatta beslut i denna fråga i första behandlingen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser fram emot att motta förslaget till en strategi på medellång och lång sikt för fastighetspolitiken, som det efterfrågade redan förra året, för att fatta beslut i denna fråga i första behandlingen.

Fortsättning av vissa aspekter från budgetförfarandet 2009

| 31. | Europaparlamentet välkomnar presidiets avsikt att fortsätta att förbättra det rättsliga, språkliga och tekniska stödet till ledamöterna, vilket naturligtvis är nära kopplat till ett antal frågor som nämns ovan. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar presidiets avsikt att fortsätta att förbättra det rättsliga, språkliga och tekniska stödet till ledamöterna, vilket naturligtvis är nära kopplat till ett antal frågor som nämns ovan.

| 32. | Europaparlamentet instämmer i att genomförandet under det första året av den nya ledamotsstadgan och tjänsteföreskrifterna för assistenter måste följas nära och anser att de måste konsolideras på bästa möjliga sätt med en kontinuerlig uppdatering av de finansiella konsekvenserna samt prognoser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet instämmer i att genomförandet under det första året av den nya ledamotsstadgan och tjänsteföreskrifterna för assistenter måste följas nära och anser att de måste konsolideras på bästa möjliga sätt med en kontinuerlig uppdatering av de finansiella konsekvenserna samt prognoser.

| 33. | Europaparlamentet betonar återigen att förbättringarna på IT-området inte bara bör leda till en ökad kapacitet för att hantera centrala delar ”internt”, utan också till att detta område kan organiseras på ett mer kostnadseffektivt sätt. Parlamentet efterlyser en rapport för att klargöra den nuvarande situationen och möjligheterna till internalisering av IKT-experter samt lämplig styrning. Parlamentet uppmanar presidiet att ta fram en tydlig strategi för parlamentet när det gäller IKT – inklusive synergier med de politiska grupperna – innan ytterligare åtgärder vidtas på detta område. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar återigen att förbättringarna på IT-området inte bara bör leda till en ökad kapacitet för att hantera centrala delar ”internt”, utan också till att detta område kan organiseras på ett mer kostnadseffektivt sätt. Parlamentet efterlyser en rapport för att klargöra den nuvarande situationen och möjligheterna till internalisering av IKT-experter samt lämplig styrning. Parlamentet uppmanar presidiet att ta fram en tydlig strategi för parlamentet när det gäller IKT – inklusive synergier med de politiska grupperna – innan ytterligare åtgärder vidtas på detta område.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att miljömålen nämns i presidiets dokument och anser att det efter den tidigare ”EMAS-processen” och arbetet med ”koldioxidavtrycket” kommer att finnas stora möjligheter att fortsätta dessa insatser under 2010, bland annat genom den handlingsplan om koldioxid som presidiet kommer att anta inom kort. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar att miljömålen nämns i presidiets dokument och anser att det efter den tidigare ”EMAS-processen” och arbetet med ”koldioxidavtrycket” kommer att finnas stora möjligheter att fortsätta dessa insatser under 2010, bland annat genom den handlingsplan om koldioxid som presidiet kommer att anta inom kort.

Övriga institutioner

| 35. | Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet med de övriga institutionerna under det senaste budgetförfarandet och uppmanar dem, precis som det gjorde förra året, att lägga fram realistiska och kostnadsbaserade budgetäskanden som till fullo beaktar behovet av att hantera de knappa resurserna på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet med de övriga institutionerna under det senaste budgetförfarandet och uppmanar dem, precis som det gjorde förra året, att lägga fram realistiska och kostnadsbaserade budgetäskanden som till fullo beaktar behovet av att hantera de knappa resurserna på ett optimalt sätt.

| 36. | Europaparlamentet vill gärna fortsätta att utforska möjligheten att förbättra fördelningen av alla tillgängliga resurser mellan samtliga institutioner. Det kan finnas ledig kapacitet inom ett område som man med lämplig organisation kan dra nytta av och använda inom ett annat område och/eller en annan institution. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet vill gärna fortsätta att utforska möjligheten att förbättra fördelningen av alla tillgängliga resurser mellan samtliga institutioner. Det kan finnas ledig kapacitet inom ett område som man med lämplig organisation kan dra nytta av och använda inom ett annat område och/eller en annan institution.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar sin föredragande för 2010 att göra enskilda besök hos rådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen för att inhämta deras synpunkter före budgetberäkningen och rapportera tillbaka till budgetutskottet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar sin föredragande för 2010 att göra enskilda besök hos rådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen för att inhämta deras synpunkter före budgetberäkningen och rapportera tillbaka till budgetutskottet.

*

* *

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  EUT C 286, 10.11.2008, s. 1.

---

Onsdag 11 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/332 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/332

---

Onsdag 11 mars 2009Befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor (kodifierad version) *

P6_TA(2009)0101

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets direktiv om tillämpningsområdet för artikel 143 b och c i direktiv 2006/112/EG vad gäller befrielse från mervärdeskatt vid slutlig import av vissa varor (kodifierad version) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

2010/C 87 E/49

(Samrådsförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0575),

med beaktande av artiklarna 93 och 94 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0347/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 80 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0060/2009).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/333 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/333

---

Onsdag 11 mars 2009Europols personal: justering av grundlöner och tillägg *

P6_TA(2009)0102

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

2010/C 87 E/50

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Republiken Frankrikes initiativ (14479/2008),

med beaktande av rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (1), särskilt artikel 44,

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0038/2009),

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0078/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Frankrikes initiativ; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Frankrikes initiativ;

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Frankrikes initiativ. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Frankrikes initiativ.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Frankrikes regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Frankrikes regering parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 23.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/334 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/334

---

Onsdag 11 mars 2009Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond

P6_TA(2009)0103

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

2010/C 87 E/51

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring, som antogs vid förlikningssammanträdet den 17 juli 2008, om EU:s solidaritetsfond,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A6-0106/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

Onsdag 11 mars 2009BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 11 mars 2009

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), särskilt artikel 4.3,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad ”fonden”) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad ”fonden”) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer.

| (2) | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden tas i anspråk inom det årliga taket på 1 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden tas i anspråk inom det årliga taket på 1 000 000 000 EUR.

| (3) | Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas.

| (4) | Rumänien har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof som orsakades av översvämningar. Kommissionen anser att ansökan uppfyller de villkor för att beviljas stöd som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2012/2002 och föreslår därför att bemyndiga motsvarande anslag. |
| --- | --- |

(4)

Rumänien har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof som orsakades av översvämningar. Kommissionen anser att ansökan uppfyller de villkor för att beviljas stöd som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2012/2002 och föreslår därför att bemyndiga motsvarande anslag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009 ska Europeiska unionens solidaritetsfond belastas med 11 785 377 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 11 mars 2009

På Europaparlamentets vägnar

Talman

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/335 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/335

---

Onsdag 11 mars 2009Ändringsbudget nr 1/2009

P6_TA(2009)0104

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2009 för budgetåret 2009 (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

2010/C 87 E/52

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009, slutgiltigt antagen den 18 december 2008 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2009 för budgetåret 2009 som kommissionen lade fram den 23 januari 2009 (KOM(2009)0022),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2009 som rådet fastställde den 26 februari 2009 (6952/2009 – C6-0075/2009),

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0113/2009).

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 till den allmänna budgeten för 2009 gäller följande:






  — | Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond till ett belopp på 11,8 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för följderna av översvämningarna i Rumänien i juli 2008. |
| --- | --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 till den allmänna budgeten för 2009 gäller följande:

—

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond till ett belopp på 11,8 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för följderna av översvämningarna i Rumänien i juli 2008.

| — | En motsvarande minskning av betalningsbemyndigandena på 11,8 miljoner EUR från budgetpost 13 03 16 (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – Konvergens). |
| --- | --- |

—

En motsvarande minskning av betalningsbemyndigandena på 11,8 miljoner EUR från budgetpost 13 03 16 (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) – Konvergens).

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2009. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2009.

| 1. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 1/2009, som är den tredje ändringsbudgeten som enbart är ägnad åt EU:s solidaritetsfond, vilket Europaparlamentet och rådet begärde i ett gemensamt uttalande som antogs under medlingssammanträdet den 17 juli 2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 1/2009, som är den tredje ändringsbudgeten som enbart är ägnad åt EU:s solidaritetsfond, vilket Europaparlamentet och rådet begärde i ett gemensamt uttalande som antogs under medlingssammanträdet den 17 juli 2008.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2009 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2009.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/337 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/337

---

Onsdag 11 mars 2009Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) ***III

P6_TA(2009)0105

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (omarbetning) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

2010/C 87 E/53

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0587),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0828),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0097/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0447.

(3)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 11.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/338 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/338

---

Onsdag 11 mars 2009Gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) ***III

P6_TA(2009)0106

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

2010/C 87 E/54

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0587),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0826),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0098/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0448.

(3)  EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/339 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/339

---

Onsdag 11 mars 2009Hamnstatskontroll (omarbetning) ***III

P6_TA(2009)0107

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll (omarbetning) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

2010/C 87 E/55

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0588),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0830),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0099/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 584.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0446.

(3)  EUT C 198 E, 5.8.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/340 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/340

---

Onsdag 11 mars 2009Övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen ***III

P6_TA(2009)0108

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

2010/C 87 E/56

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0589),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0829),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0100/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 533.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0443.

(3)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/341 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/341

---

Onsdag 11 mars 2009Utredning av olyckor i sjötransportsektorn ***III

P6_TA(2009)0109

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

2010/C 87 E/57

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0590),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0827),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0101/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 546.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0444.

(3)  EUT C 184 E, 22.7.2008, s. 23.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/342 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/342

---

Onsdag 11 mars 2009Transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss ***III

P6_TA(2009)0110

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

2010/C 87 E/58

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0592),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2007)0645),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2008)0831),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 65 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A6-0102/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 562.

(2)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0445.

(3)  EUT C 190 E, 29.7.2008, s. 17.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/343 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/343

---

Onsdag 11 mars 2009Fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk ***II

P6_TA(2009)0111

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares försäkring för sjörättsliga skadeståndsanspråk (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

2010/C 87 E/59

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14287/2/2008 – C6-0483/2008) (1),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0593),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2007)0674),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0072/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 330 E, 30.12.2008, s. 7.

(2)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 166.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/344 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/344

---

Onsdag 11 mars 2009Fullgörande av flaggstatsförpliktelser ***II

P6_TA(2009)0112

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

2010/C 87 E/60

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14288/2/2008 – C6-0484/2008) (1),

med beaktande av uttalandet från medlemsstaterna om sjösäkerhet (15859/2008)

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0586),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0069/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 330 E, 30.12.2008, s. 13.

(2)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 140.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/345 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/345

---

Onsdag 11 mars 2009Avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur ***I

P6_TA(2009)0113

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

2010/C 87 E/61

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0436),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0276/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0066/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 11 mars 2009P6_TC1-COD(2008)0147

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 mars 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Att främja ett hållbart transportsystem är en central fråga i den gemensamma transportpolitiken. I detta syfte måste de negativa följderna av transport, särskilt trängsel, som förhindrar mobiliteten, och luftföroreningar, som ger hälso- och miljöskador, och dess bidrag till klimatförändringen minska. Dessutom måste miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politikområden, inbegripet den gemensamma transportpolitiken.
  De prioriterade områdena miljöskydd, social och ekonomisk sammanhållning samt EU:s konkurrenskraft bör också förenas på ett balanserat sätt som en del av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(1)

Att främja ett hållbart transportsystem är en central fråga i den gemensamma transportpolitiken. I detta syfte måste de negativa följderna av transport, särskilt trängsel, som förhindrar mobiliteten, och luftföroreningar, som ger hälso- och miljöskador, och dess bidrag till klimatförändringen minska. Dessutom måste miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politikområden, inbegripet den gemensamma transportpolitiken.
  De prioriterade områdena miljöskydd, social och ekonomisk sammanhållning samt EU:s konkurrenskraft bör också förenas på ett balanserat sätt som en del av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (2) | Målet att minska de negativa följderna av transport bör förverkligas utan att det uppstår hinder för den fria rörligheten som inte står i proportion till detta mål, för att säkerställa en sund ekonomisk tillväxt och en väl fungerande inre marknad.
  Dessutom bör det understrykas att principen om internalisering av externa kostnader fungerar som ett styrinstrument och bör därför användas för att uppmuntra väganvändarna och den industri som är förknippad med dessa att t.ex. genom en ändring av förarbeteendet och genom en vidareutveckling på det tekniska området uttömma och utöka sin kapacitet på området för miljövänlig transport. Det är mycket viktigt att man finner medel och sätt att minska belastningarna från vägtransporter och inte enbart täcker de kostnader som uppstår till följd av dessa med de inkomster som man får. |
| --- | --- |

(2)

Målet att minska de negativa följderna av transport bör förverkligas utan att det uppstår hinder för den fria rörligheten som inte står i proportion till detta mål, för att säkerställa en sund ekonomisk tillväxt och en väl fungerande inre marknad.
  Dessutom bör det understrykas att principen om internalisering av externa kostnader fungerar som ett styrinstrument och bör därför användas för att uppmuntra väganvändarna och den industri som är förknippad med dessa att t.ex. genom en ändring av förarbeteendet och genom en vidareutveckling på det tekniska området uttömma och utöka sin kapacitet på området för miljövänlig transport. Det är mycket viktigt att man finner medel och sätt att minska belastningarna från vägtransporter och inte enbart täcker de kostnader som uppstår till följd av dessa med de inkomster som man får.

| (3) | För att optimera utvecklingen av transportsystemet måste man inom ramen för den gemensamma transportpolitiken följaktligen använda en uppsättning av instrument för att förbättra transportinfrastruktur och teknik och möjliggöra en effektivare hantering av transportefterfrågan. Därför måste principen om att användaren betalar tillämpas i större utsträckning och principen om att förorenaren betalar utvecklas i transportsektorn. |
| --- | --- |

(3)

För att optimera utvecklingen av transportsystemet måste man inom ramen för den gemensamma transportpolitiken följaktligen använda en uppsättning av instrument för att förbättra transportinfrastruktur och teknik och möjliggöra en effektivare hantering av transportefterfrågan. Därför måste principen om att användaren betalar tillämpas i större utsträckning och principen om att förorenaren betalar utvecklas i transportsektorn.

| (4) | Enligt artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG ║ (4) ska kommissionen ta fram en modell för beräkning av samtliga externa kostnader som är en följd av användning av transportinfrastruktur, som ska ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Modellen ska åtföljas av en konsekvensanalys av internaliseringen av de externa kostnaderna för samtliga transportmedel och en strategi för ett stegvist genomförande av denna modell, och i förekommande fall av förslag till ytterligare översyn av det direktivet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/62/EG ║ (4) ska kommissionen ta fram en modell för beräkning av samtliga externa kostnader som är en följd av användning av transportinfrastruktur, som ska ligga till grund för framtida beräkningar av infrastrukturavgifter. Modellen ska åtföljas av en konsekvensanalys av internaliseringen av de externa kostnaderna för samtliga transportmedel och en strategi för ett stegvist genomförande av denna modell, och i förekommande fall av förslag till ytterligare översyn av det direktivet.

| (5) | För att åstadkomma en hållbar transportpolitik bör transportpriserna bättre återspegla
  de externa
  kostnaderna för
  användningen
  av fordon, tåg, flygplan och fartyg ▐. Detta förutsätter att man går ║ tillväga
  på ett sammanhängande och ambitiöst sätt
  i alla transportslag och beaktar deras särdrag. |
| --- | --- |

(5)

För att åstadkomma en hållbar transportpolitik bör transportpriserna bättre återspegla
  de externa
  kostnaderna för
  användningen
  av fordon, tåg, flygplan och fartyg ▐. Detta förutsätter att man går ║ tillväga
  på ett sammanhängande och ambitiöst sätt
  i alla transportslag och beaktar deras särdrag.

| (6) | Andra transportslag än vägtransport har redan börjat internalisera externa kostnader och relevant gemenskapslagstiftning fasar antingen in sådan internalisering eller förhindrar den åtminstone inte. Koldioxidutsläppen bör motverkas genom att luftfarten tas med i systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Användningen av el för tåg omfattas också av systemet för handel med utsläppsrätter och sjötransporten ska inom kort tas med i systemet. Övriga externa kostnader kan internaliseras genom flygplatsavgifter, som kan differentieras för miljöändamål och genom infrastrukturavgifter för utnyttjande av järnvägar i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (5). Vidare bör kommissionen inom kort föreslå en omarbetning av det första järnvägspaketet för att införa harmoniserade ljudbaserade avgiftssystem för bantillträde. |
| --- | --- |

(6)

Andra transportslag än vägtransport har redan börjat internalisera externa kostnader och relevant gemenskapslagstiftning fasar antingen in sådan internalisering eller förhindrar den åtminstone inte. Koldioxidutsläppen bör motverkas genom att luftfarten tas med i systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Användningen av el för tåg omfattas också av systemet för handel med utsläppsrätter och sjötransporten ska inom kort tas med i systemet. Övriga externa kostnader kan internaliseras genom flygplatsavgifter, som kan differentieras för miljöändamål och genom infrastrukturavgifter för utnyttjande av järnvägar i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG av den 26 februari 2001 om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (5). Vidare bör kommissionen inom kort föreslå en omarbetning av det första järnvägspaketet för att införa harmoniserade ljudbaserade avgiftssystem för bantillträde.

| (7) | I enlighet med artikel 7 i direktiv 2001/14/EG, som fastställer avgiftsprinciperna för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur kan externa kostnader redan internaliseras. För att reglera avgifterna för bantillträde i större utsträckning och för att få till stånd en fullständig internalisering av de externa kostnaderna inom järnvägssektorn är det emellertid ett villkor att vägtransportsektorn också inför avgifter för externa kostnader. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 7 i direktiv 2001/14/EG, som fastställer avgiftsprinciperna för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur kan externa kostnader redan internaliseras. För att reglera avgifterna för bantillträde i större utsträckning och för att få till stånd en fullständig internalisering av de externa kostnaderna inom järnvägssektorn är det emellertid ett villkor att vägtransportsektorn också inför avgifter för externa kostnader.

| (8) | Inom vägtransportsektorn tillämpas redan flera skatter och avgifter, inklusive skatter och avgifter som delvis ska kompensera för externa kostnader, såsom koldioxid, som till exempel är fallet med punktskatter på bränsle. |
| --- | --- |

(8)

Inom vägtransportsektorn tillämpas redan flera skatter och avgifter, inklusive skatter och avgifter som delvis ska kompensera för externa kostnader, såsom koldioxid, som till exempel är fallet med punktskatter på bränsle.

| (9) | I vägtrafiksektorn utgör avståndsbaserade vägtullar för användning av infrastruktur ett rättvist och effektivt ekonomiskt instrument för att uppnå ║ målet att gå mot en hållbar transportpolitik, eftersom de är direkt knutna till användningen av infrastruktur och kan variera beroende på det avstånd som tillryggaläggs, fordonens miljöprestanda och den plats och tidpunkt som fordonen används och därför kan fastställas till en nivå som återspeglar kostnaden för den förorening och trängsel som den aktuella användningen av fordonen orsakar. Dessutom snedvrider vägtullar inte konkurrensen på den inre marknaden, eftersom de ska betalas av alla operatörer oavsett i vilken medlemsstat de har sitt ursprung eller är etablerade och i förhållande till i vilken utsträckning de använder vägnätet. |
| --- | --- |

(9)

I vägtrafiksektorn utgör avståndsbaserade vägtullar för användning av infrastruktur ett rättvist och effektivt ekonomiskt instrument för att uppnå ║ målet att gå mot en hållbar transportpolitik, eftersom de är direkt knutna till användningen av infrastruktur och kan variera beroende på det avstånd som tillryggaläggs, fordonens miljöprestanda och den plats och tidpunkt som fordonen används och därför kan fastställas till en nivå som återspeglar kostnaden för den förorening och trängsel som den aktuella användningen av fordonen orsakar. Dessutom snedvrider vägtullar inte konkurrensen på den inre marknaden, eftersom de ska betalas av alla operatörer oavsett i vilken medlemsstat de har sitt ursprung eller är etablerade och i förhållande till i vilken utsträckning de använder vägnätet.

| (10) | Av konsekvensanalysen framgår att vägtullar som beräknas på grundval av kostnaderna för föroreningar och, på överbelastade vägar, trängsel
  kan bidra till eller resultera i en mer effektiv och miljövänlig vägtransport
  och bidra till
  EU-strategin
  för att bekämpa klimatförändringen. De skulle minska trängsel och lokala föroreningar genom att uppmuntra användning av teknik för renare fordon, optimera företagens användning av logistiken och minska antalet fordon som kör tomma på tillbakavägen. Indirekt skulle vägtullarna spela en viktig roll för att minska drivmedelskonsumtionen och bidra till att bekämpa klimatförändringen. Vägtullar
  , i vars beräkning ingår
  en kostnadsfaktor avseende trängsel,
  kan endast
  vara effektiva om
  de utgör en del av en handlingsplan som omfattar åtgärder som hänför sig till
  väganvändare som inte omfattas av detta direktiv
  , såsom liknande avgiftssystem eller åtgärder med en motsvarande verkan, till exempel trafikbegränsningar och körfält för kollektivtrafik. Hittills har man dock inte på ett tillfredsställande sätt kunnat visa att dessa avgifter har lett till betydande förändringar av färdmedelsfördelningen. |
| --- | --- |

(10)

Av konsekvensanalysen framgår att vägtullar som beräknas på grundval av kostnaderna för föroreningar och, på överbelastade vägar, trängsel
  kan bidra till eller resultera i en mer effektiv och miljövänlig vägtransport
  och bidra till
  EU-strategin
  för att bekämpa klimatförändringen. De skulle minska trängsel och lokala föroreningar genom att uppmuntra användning av teknik för renare fordon, optimera företagens användning av logistiken och minska antalet fordon som kör tomma på tillbakavägen. Indirekt skulle vägtullarna spela en viktig roll för att minska drivmedelskonsumtionen och bidra till att bekämpa klimatförändringen. Vägtullar
  , i vars beräkning ingår
  en kostnadsfaktor avseende trängsel,
  kan endast
  vara effektiva om
  de utgör en del av en handlingsplan som omfattar åtgärder som hänför sig till
  väganvändare som inte omfattas av detta direktiv
  , såsom liknande avgiftssystem eller åtgärder med en motsvarande verkan, till exempel trafikbegränsningar och körfält för kollektivtrafik. Hittills har man dock inte på ett tillfredsställande sätt kunnat visa att dessa avgifter har lett till betydande förändringar av färdmedelsfördelningen.

| (11) | ▐ Principen om att förorenaren ska betala kommer att genomföras genom avgiftsbeläggningen av externa kostnader och detta kommer i sin tur bidra till att de externa kostnaderna minskas. |
| --- | --- |

(11)

▐ Principen om att förorenaren ska betala kommer att genomföras genom avgiftsbeläggningen av externa kostnader och detta kommer i sin tur bidra till att de externa kostnaderna minskas.

| (12) | Den modell som kommissionen utformat för att beräkna de externa kostnaderna ▐ tillhandahåller tillförlitliga metoder och en rad beräkningsenheter som kan fungera som utgångspunkt för beräkningen av vägavgifter. |
| --- | --- |

(12)

Den modell som kommissionen utformat för att beräkna de externa kostnaderna ▐ tillhandahåller tillförlitliga metoder och en rad beräkningsenheter som kan fungera som utgångspunkt för beräkningen av vägavgifter.

| (13) | För att de europeiska transportföretagen ska få klara prissignaler för att optimera sitt beteende bör man på medellång sikt eftersträva konvergens då de externa kostnaderna beräknas vid samtliga europeiska avgiftssystem. |
| --- | --- |

(13)

För att de europeiska transportföretagen ska få klara prissignaler för att optimera sitt beteende bör man på medellång sikt eftersträva konvergens då de externa kostnaderna beräknas vid samtliga europeiska avgiftssystem.

| (14) | Det finns fortfarande en viss osäkerhet när det gäller kostnader och fördelar med de system som behövs för att genomföra differentierade användaravgifter på vägar med låg trafikintensitet. Till dess att denna osäkerhet har undanröjts framstår det som lämpligast med en flexibel hållning på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna bör således själva få avgöra om och på vilka vägar avgifter för externa kostnader ska införas, med beaktande av vägnätets lokala och nationella särdrag. |
| --- | --- |

(14)

Det finns fortfarande en viss osäkerhet när det gäller kostnader och fördelar med de system som behövs för att genomföra differentierade användaravgifter på vägar med låg trafikintensitet. Till dess att denna osäkerhet har undanröjts framstår det som lämpligast med en flexibel hållning på gemenskapsnivå. Medlemsstaterna bör således själva få avgöra om och på vilka vägar avgifter för externa kostnader ska införas, med beaktande av vägnätets lokala och nationella särdrag.

| (15) | För att undvika att avgiftssystemen fragmenteras, med negativa konsekvenser för transportindustrin, bör tidsbaserade vägavgifter och vägtullar inte tillämpas samtidigt inom en medlemsstats territorium, med undantag för särskilda fall då detta är nödvändigt för att finansiera anläggande av tunnlar, broar eller bergspass. |
| --- | --- |

(15)

För att undvika att avgiftssystemen fragmenteras, med negativa konsekvenser för transportindustrin, bör tidsbaserade vägavgifter och vägtullar inte tillämpas samtidigt inom en medlemsstats territorium, med undantag för särskilda fall då detta är nödvändigt för att finansiera anläggande av tunnlar, broar eller bergspass.

| (16) | Tidsbaserade vägavgifter som tas ut per dag, vecka, månad eller år bör inte vara diskriminerande för tillfälliga användare, eftersom en stor andel av dessa troligen är utländska åkare. Förhållandet mellan avgifterna per dag, vecka, månad och år bör därför fastställas i detalj.
  Av effektivitets- och rättviseskäl bör tidsbaserade vägavgifter betraktas som en övergångsåtgärd för att ta ut avgifter för infrastruktur. En utfasning av tidsbaserade vägavgifter bör därför tas i beaktande. Medlemsstater som har gränser som utgör externa gränser med tredjeländer bör tillåtas göra undantag från denna bestämmelse och fortsätta att tillämpa tidsbaserade vägavgifter på tunga godsfordon som köar vid gränsövergångsställen. |
| --- | --- |

(16)

Tidsbaserade vägavgifter som tas ut per dag, vecka, månad eller år bör inte vara diskriminerande för tillfälliga användare, eftersom en stor andel av dessa troligen är utländska åkare. Förhållandet mellan avgifterna per dag, vecka, månad och år bör därför fastställas i detalj.
  Av effektivitets- och rättviseskäl bör tidsbaserade vägavgifter betraktas som en övergångsåtgärd för att ta ut avgifter för infrastruktur. En utfasning av tidsbaserade vägavgifter bör därför tas i beaktande. Medlemsstater som har gränser som utgör externa gränser med tredjeländer bör tillåtas göra undantag från denna bestämmelse och fortsätta att tillämpa tidsbaserade vägavgifter på tunga godsfordon som köar vid gränsövergångsställen.

| (17) | Man bör undvika inkonsekvens mellan avgiftssystem för det transeuropeiska nätet och andra delar av vägnätet som kan användas av internationell trafik. Samma avgiftsprinciper bör därför användas för hela det interurbana vägnätet. |
| --- | --- |

(17)

Man bör undvika inkonsekvens mellan avgiftssystem för det transeuropeiska nätet och andra delar av vägnätet som kan användas av internationell trafik. Samma avgiftsprinciper bör därför användas för hela det interurbana vägnätet.

| (18) | Vägtullar baserade på det avstånd som tillryggaläggs bör få omfatta en extern kostnadsfaktor baserad på kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller. Dessutom bör på vägar som ofta är överbelastade och i samband med rusningstid kostnader för trängsel som framför allt är lokalt burna kunna få återvinnas genom en avgift för externa kostnader. Den externa kostnadsfaktor som ingår i tullar bör få läggas till kostnaden för infrastruktur, under förutsättning att vissa villkor uppfylls i samband med beräkningen av kostnaderna så att otillbörliga avgifter inte tas ut. |
| --- | --- |

(18)

Vägtullar baserade på det avstånd som tillryggaläggs bör få omfatta en extern kostnadsfaktor baserad på kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller. Dessutom bör på vägar som ofta är överbelastade och i samband med rusningstid kostnader för trängsel som framför allt är lokalt burna kunna få återvinnas genom en avgift för externa kostnader. Den externa kostnadsfaktor som ingår i tullar bör få läggas till kostnaden för infrastruktur, under förutsättning att vissa villkor uppfylls i samband med beräkningen av kostnaderna så att otillbörliga avgifter inte tas ut.

| (19) | För att bättre återspegla kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller och för trängsel bör avgiften för den externa kostnaden variera beroende på vilken typ av väg, typ av fordon och tidpunkt, t.ex. dags-, vecko- eller årstidsbaserade perioder med hög eller låg belastning och nattperioder, det rör sig om. |
| --- | --- |

(19)

För att bättre återspegla kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller och för trängsel bör avgiften för den externa kostnaden variera beroende på vilken typ av väg, typ av fordon och tidpunkt, t.ex. dags-, vecko- eller årstidsbaserade perioder med hög eller låg belastning och nattperioder, det rör sig om.

| (20) | För att den inre marknaden ska fungera väl krävs det en gemenskapsram för att säkerställa att de vägavgifter som fastställs på grundval av de lokala kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller och för trängsel är öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande. Det är därför nödvändigt med gemensamma avgiftsprinciper, beräkningsmetoder och värden per enhet för externa kostnader som är baserade på erkända vetenskapliga metoder och system för att anmäla och rapportera vägtullsystem till kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

För att den inre marknaden ska fungera väl krävs det en gemenskapsram för att säkerställa att de vägavgifter som fastställs på grundval av de lokala kostnaderna för trafikrelaterad luftförorening och trafikrelaterat buller och för trängsel är öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande. Det är därför nödvändigt med gemensamma avgiftsprinciper, beräkningsmetoder och värden per enhet för externa kostnader som är baserade på erkända vetenskapliga metoder och system för att anmäla och rapportera vägtullsystem till kommissionen.

| (21) | Den myndighet som fastställer avgiften för externa kostnader bör inte ha något egenintresse av att fastställa beloppet till en otillbörlig nivå, och bör därför vara oberoende från det organ som tar upp och förvaltar vägtullintäkterna. Erfarenheten har visat att det inte är ändamålsenligt ▐ att tillämpa en uppräkning i bergiga områden för att finansiera prioriterade projekt i det transeuropeiska nätet, om
  definitionen på en korridor inte är förenlig med det verkliga trafikflödet
  . För att råda bot på denna situation bör
  den korridor för vilken
  en uppräkning
  kunde tillåtas särskilt täcka vägavsnitt för vilka införandet av en uppräkning skulle leda till en omfördelning av trafiken mot berörda prioriterade projekt
  . |
| --- | --- |

(21)

Den myndighet som fastställer avgiften för externa kostnader bör inte ha något egenintresse av att fastställa beloppet till en otillbörlig nivå, och bör därför vara oberoende från det organ som tar upp och förvaltar vägtullintäkterna. Erfarenheten har visat att det inte är ändamålsenligt ▐ att tillämpa en uppräkning i bergiga områden för att finansiera prioriterade projekt i det transeuropeiska nätet, om
  definitionen på en korridor inte är förenlig med det verkliga trafikflödet
  . För att råda bot på denna situation bör
  den korridor för vilken
  en uppräkning
  kunde tillåtas särskilt täcka vägavsnitt för vilka införandet av en uppräkning skulle leda till en omfördelning av trafiken mot berörda prioriterade projekt
  .

| (22) | För att ge anläggningen av prioriterade projekt av europeiskt intresse företräde bör medlemsstater som har möjlighet att tillämpa en uppräkning använda detta alternativ innan de tar ut en avgift för externa kostnader. För att undvika att det tas ut otillbörliga avgifter av användarna bör en avgift för externa kostnader inte kombineras med en uppräkning såvida inte de externa kostnaderna överstiger den uppräkning som redan tagits ut. I sådana fall är det således lämpligt att uppräkningen dras av från avgiften för externa kostnader. |
| --- | --- |

(22)

För att ge anläggningen av prioriterade projekt av europeiskt intresse företräde bör medlemsstater som har möjlighet att tillämpa en uppräkning använda detta alternativ innan de tar ut en avgift för externa kostnader. För att undvika att det tas ut otillbörliga avgifter av användarna bör en avgift för externa kostnader inte kombineras med en uppräkning såvida inte de externa kostnaderna överstiger den uppräkning som redan tagits ut. I sådana fall är det således lämpligt att uppräkningen dras av från avgiften för externa kostnader.

| (23) | Om differentierade avgifter för externa kostnader tas ut, skulle en varierad infrastrukturavgift för att minska trängseln, optimera användningen av infrastrukturen, minimera skadorna på denna och öka trafiksäkerheten utgöra en orimligt stor börda för vissa användarkategorier och bör således uteslutas. |
| --- | --- |

(23)

Om differentierade avgifter för externa kostnader tas ut, skulle en varierad infrastrukturavgift för att minska trängseln, optimera användningen av infrastrukturen, minimera skadorna på denna och öka trafiksäkerheten utgöra en orimligt stor börda för vissa användarkategorier och bör således uteslutas.

| (24) | Det bör inte vara tillåtet att bevilja rabatter eller reduktioner för avgiften för externa kostnader, eftersom det skulle innebära en betydande risk för diskriminering av vissa användarkategorier. |
| --- | --- |

(24)

Det bör inte vara tillåtet att bevilja rabatter eller reduktioner för avgiften för externa kostnader, eftersom det skulle innebära en betydande risk för diskriminering av vissa användarkategorier.

| (25) | Externa kostnader som tas ut i form av vägtullar kommer i större utsträckning att påverka beslut som rör transporter om användarna är medvetna om dessa kostnader. Vägtullorganet bör således notera dem separat på ett
  begripligt
  meddelande, en faktura eller motsvarande dokument. Ett sådant dokument skulle dessutom göra det lättare för åkare att föra över kostnaderna för avgiften för externa kostnader till avlastaren eller andra klienter. |
| --- | --- |

(25)

Externa kostnader som tas ut i form av vägtullar kommer i större utsträckning att påverka beslut som rör transporter om användarna är medvetna om dessa kostnader. Vägtullorganet bör således notera dem separat på ett
  begripligt
  meddelande, en faktura eller motsvarande dokument. Ett sådant dokument skulle dessutom göra det lättare för åkare att föra över kostnaderna för avgiften för externa kostnader till avlastaren eller andra klienter.

| (26) | Användningen av elektroniska vägtullssystem är avgörande för att undvika avbrott i trafikflödet och förhindra negativa effekter för den lokala miljön till följd av köer vid vägtullstationer. Det bör därför säkerställas att
  avgifterna
  för de externa kostnaderna
  och infrastrukturen
  tas ut med hjälp av ett sådant system, under förutsättning att kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (6) uppfylls, enligt vilket lämpliga och proportionella åtgärder måste införas för att säkerställa att tekniska, rättsliga och kommersiella frågor och frågor som rör dataskydd och skydd av personuppgifter ges en tillfredsställande lösning i samband med införande av elektroniska vägtullar. Vidare bör sådana system utformas utan hinder i form av bommar och på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand utvidga systemet till eventuella parallella vägar till en liten kostnad. Det bör emellertid vara möjligt med en övergångsperiod i syfte att genomföra nödvändiga anpassningar. |
| --- | --- |

(26)

Användningen av elektroniska vägtullssystem är avgörande för att undvika avbrott i trafikflödet och förhindra negativa effekter för den lokala miljön till följd av köer vid vägtullstationer. Det bör därför säkerställas att
  avgifterna
  för de externa kostnaderna
  och infrastrukturen
  tas ut med hjälp av ett sådant system, under förutsättning att kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (6) uppfylls, enligt vilket lämpliga och proportionella åtgärder måste införas för att säkerställa att tekniska, rättsliga och kommersiella frågor och frågor som rör dataskydd och skydd av personuppgifter ges en tillfredsställande lösning i samband med införande av elektroniska vägtullar. Vidare bör sådana system utformas utan hinder i form av bommar och på ett sätt som gör det möjligt att i efterhand utvidga systemet till eventuella parallella vägar till en liten kostnad. Det bör emellertid vara möjligt med en övergångsperiod i syfte att genomföra nödvändiga anpassningar.

| (27) | Det är viktigt att målet i detta direktiv nås på ett sätt som inte skadar en väl fungerande inre marknad. Vidare är det viktigt att undvika att förare av tunga godsfordon i framtiden förses med mer och mer inkompatibel och dyr elektronisk utrustning i sina hytter och att de riskerar göra fel när de använder dem. En proliferation av olika teknologier är inte acceptabel. Driftskompatibla avgiftssystem i gemenskapen, såsom fastställs i direktiv 2004/52/EG, bör därför fås till stånd så snart som möjligt. Ansträngningar bör göras för att begränsa antalet apparater i fordonet till en, som gör det möjligt att tillämpa de olika tullsatser som gäller i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt att målet i detta direktiv nås på ett sätt som inte skadar en väl fungerande inre marknad. Vidare är det viktigt att undvika att förare av tunga godsfordon i framtiden förses med mer och mer inkompatibel och dyr elektronisk utrustning i sina hytter och att de riskerar göra fel när de använder dem. En proliferation av olika teknologier är inte acceptabel. Driftskompatibla avgiftssystem i gemenskapen, såsom fastställs i direktiv 2004/52/EG, bör därför fås till stånd så snart som möjligt. Ansträngningar bör göras för att begränsa antalet apparater i fordonet till en, som gör det möjligt att tillämpa de olika tullsatser som gäller i olika medlemsstater.

| (28) | Kommissionen bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ett verkligt driftskompatibelt system inrättas skyndsamt före slutet av 2010, i enlighet med direktiv 2004/52/EG. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ett verkligt driftskompatibelt system inrättas skyndsamt före slutet av 2010, i enlighet med direktiv 2004/52/EG.

| (29) | Med tanke på den rättsliga klarheten bör det i detalj anges var det är tillåtet att ta ut avgifter som är särskilt avsedda att minska trängseln eller bekämpa miljöeffekter, inbegripet luftföroreningar. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på den rättsliga klarheten bör det i detalj anges var det är tillåtet att ta ut avgifter som är särskilt avsedda att minska trängseln eller bekämpa miljöeffekter, inbegripet luftföroreningar.

| (30) | Medlemsstaterna bör tillåtas använda budgeten för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och strukturfonderna för att förbättra transportinfrastrukturen i syfte att generellt sett minska de externa transportkostnaderna och införa elektroniska system för inkassering av avgifterna enligt bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Medlemsstaterna bör tillåtas använda budgeten för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och strukturfonderna för att förbättra transportinfrastrukturen i syfte att generellt sett minska de externa transportkostnaderna och införa elektroniska system för inkassering av avgifterna enligt bestämmelserna i detta direktiv.

| (31) | I enlighet med det här direktivets transportpolitiska mål bör de extra intäkter som en avgift för externa kostnader skulle medföra
  i första hand
  användas för
  att minska och avskaffa de externa kostnaderna för vägtransport, där så är möjligt. De kan också användas
  för att främja hållbar mobilitet i största allmänhet. Sådana projekt bör därför vara inriktade på att underlätta effektiv prissättning, minska vägföroreningar vid källan, mildra deras effekter, öka
  vägfordonens
  koldioxid- och energiprestanda och
  förbättra befintlig väginfrastruktur eller
  utveckla alternativ infrastruktur för transportanvändarna. Det kan till exempel röra sig om forskning och utveckling av renare fordon och genomförande av transportdelarna av handlingsplanerna enligt rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (8), vilka kan omfatta åtgärder för att mildra trafikrelaterat buller och trafikrelaterade luftföroreningar runt stora infrastrukturer och tätbebyggelse. Även om dessa intäkter öronmärks befrias inte medlemsstaterna från skyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget att underrätta kommissionen om vissa nationella åtgärder, och inte heller föregrips resultatet av eventuella förfaranden i enlighet med artiklarna 87 och 88 i fördraget. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med det här direktivets transportpolitiska mål bör de extra intäkter som en avgift för externa kostnader skulle medföra
  i första hand
  användas för
  att minska och avskaffa de externa kostnaderna för vägtransport, där så är möjligt. De kan också användas
  för att främja hållbar mobilitet i största allmänhet. Sådana projekt bör därför vara inriktade på att underlätta effektiv prissättning, minska vägföroreningar vid källan, mildra deras effekter, öka
  vägfordonens
  koldioxid- och energiprestanda och
  förbättra befintlig väginfrastruktur eller
  utveckla alternativ infrastruktur för transportanvändarna. Det kan till exempel röra sig om forskning och utveckling av renare fordon och genomförande av transportdelarna av handlingsplanerna enligt rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (8), vilka kan omfatta åtgärder för att mildra trafikrelaterat buller och trafikrelaterade luftföroreningar runt stora infrastrukturer och tätbebyggelse. Även om dessa intäkter öronmärks befrias inte medlemsstaterna från skyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget att underrätta kommissionen om vissa nationella åtgärder, och inte heller föregrips resultatet av eventuella förfaranden i enlighet med artiklarna 87 och 88 i fördraget.

| (32) | För att främja driftskompatibilitet mellan vägtullsystem, bör
  samarbete mellan
  medlemsstater i syfte att genomföra ett gemensamt vägtullssystem
  främjas
  , under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.
  Kommissionen bör stödja medlemsstater som önskar samarbeta för att införa ett gemensamt tullsystem på deras gemensamma territorier
  . |
| --- | --- |

(32)

För att främja driftskompatibilitet mellan vägtullsystem, bör
  samarbete mellan
  medlemsstater i syfte att genomföra ett gemensamt vägtullssystem
  främjas
  , under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.
  Kommissionen bör stödja medlemsstater som önskar samarbeta för att införa ett gemensamt tullsystem på deras gemensamma territorier
  .

| (33) | Kommissionen bör vid en lämplig tidpunkt till Europaparlamentet och till rådet översända en uttömmande utvärdering av de erfarenheter som gjorts i de medlemsstater som tillämpar en avgift för externa kostnader i enlighet med det här direktivet. Denna utvärdering bör också innehålla en analys av hur långt man kommit när det gäller strategin för att bekämpa klimatförändringen, inbegripet när det gäller att införa en gemensam andel i drivmedelsskatten avsatt för klimatförändringen i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (9), inbegripet det bränsle som används av tunga godsfordon.
  En omfattande utvärdering av internaliseringen av externa kostnader för alla andra transportslag bör också göras, som grund för ytterligare lagstiftningsförslag på detta område. Detta bör säkerställa införandet av ett rättvist och konkurrenskraftigt system för internalisering av externa kostnader genom vilket snedvridningar på den inre marknaden för alla transportslag kan undvikas
  . |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bör vid en lämplig tidpunkt till Europaparlamentet och till rådet översända en uttömmande utvärdering av de erfarenheter som gjorts i de medlemsstater som tillämpar en avgift för externa kostnader i enlighet med det här direktivet. Denna utvärdering bör också innehålla en analys av hur långt man kommit när det gäller strategin för att bekämpa klimatförändringen, inbegripet när det gäller att införa en gemensam andel i drivmedelsskatten avsatt för klimatförändringen i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (9), inbegripet det bränsle som används av tunga godsfordon.
  En omfattande utvärdering av internaliseringen av externa kostnader för alla andra transportslag bör också göras, som grund för ytterligare lagstiftningsförslag på detta område. Detta bör säkerställa införandet av ett rättvist och konkurrenskraftigt system för internalisering av externa kostnader genom vilket snedvridningar på den inre marknaden för alla transportslag kan undvikas
  .

| (34) | I artikel 55.2 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden ║ (10) fastställs att intäkter som genereras från avgifter som betalas direkt av användarna måste beaktas när finansieringsgapet fastställs i inkomstgenererande projekt. Eftersom intäkterna från avgifter för externa kostnader är öronmärkta för projekt som syftar till att minska vägföroreningar vid källan, mildra deras effekter, öka fordonens koldioxid- och energiprestanda
  , förbättra befintlig väginfrastruktur eller
  utveckla alternativ infrastruktur för transportanvändarna bör de dock inte beaktas i samband med beräkningen av finansieringsgapet. |
| --- | --- |

(34)

I artikel 55.2 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden ║ (10) fastställs att intäkter som genereras från avgifter som betalas direkt av användarna måste beaktas när finansieringsgapet fastställs i inkomstgenererande projekt. Eftersom intäkterna från avgifter för externa kostnader är öronmärkta för projekt som syftar till att minska vägföroreningar vid källan, mildra deras effekter, öka fordonens koldioxid- och energiprestanda
  , förbättra befintlig väginfrastruktur eller
  utveckla alternativ infrastruktur för transportanvändarna bör de dock inte beaktas i samband med beräkningen av finansieringsgapet.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

| (36) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anpassa bilagorna 0, III, IIIa och IV efter den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och
  bilagorna I, II och IIIa
  efter inflationen. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att ändra icke väsentliga delar av ║ direktiv 1999/62/EG, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anpassa bilagorna 0, III, IIIa och IV efter den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och
  bilagorna I, II och IIIa
  efter inflationen. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att ändra icke väsentliga delar av ║ direktiv 1999/62/EG, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG.

| (37) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att främja differentierade avgifter baserade på de externa kostnaderna som ett sätt att uppnå hållbara transporter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av vikten av de gränsöverskridande aspekterna av transport, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att främja differentierade avgifter baserade på de externa kostnaderna som ett sätt att uppnå hållbara transporter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av vikten av de gränsöverskridande aspekterna av transport, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 1999/62/EG ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 2 b och ba ska ersättas med följande:
  ”b)   ’vägtull’: en specifik avgift för ett fordon, grundad på det tillryggalagda avståndet inom en viss infrastruktur och som omfattar en infrastrukturavgift och/eller en avgift som ska täcka externa kostnader,
  ba)   ’infrastrukturavgift’: en avgift som tas upp genom en vägtull för att täcka de kostnader som en
  eller flera medlemsstater
  haft med avseende på en infrastruktur
  om infrastrukturprojektet genomförts gemensamt
  ,
  bb)   ’avgift för externa kostnader’: en avgift som tas upp genom en vägtull för att täcka en medlemsstats kostnader till följd av trafikrelaterade luftföroreningar
  och
  trafikrelaterat buller ▐,
  bc)   ’kostnad för trafikrelaterad luftförorening’: kostnad för de skador som uppstår till följd av utsläpp av vissa skadliga ämnen i luften i samband med ett fordons drift,
  bd)   ’kostnad för trafikrelaterat buller’: kostnad för de skador som uppstår till följd av buller från ett fordon eller från samspelet mellan fordonet och vägytan,
  ▐
  be)   ’viktad genomsnittlig infrastrukturavgift’: de sammanlagda intäkterna från en infrastrukturavgift under en viss period dividerade med antalet körda fordonskilometer på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den givna perioden,
  bf)   ’viktad genomsnittlig avgift för externa kostnader’: de sammanlagda intäkterna från en avgift för externa kostnader under en viss period dividerade med antalet körda fordonskilometer på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den givna perioden.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 b och ba ska ersättas med följande:

”b)   ’vägtull’: en specifik avgift för ett fordon, grundad på det tillryggalagda avståndet inom en viss infrastruktur och som omfattar en infrastrukturavgift och/eller en avgift som ska täcka externa kostnader,

ba)   ’infrastrukturavgift’: en avgift som tas upp genom en vägtull för att täcka de kostnader som en
  eller flera medlemsstater
  haft med avseende på en infrastruktur
  om infrastrukturprojektet genomförts gemensamt
  ,

bb)   ’avgift för externa kostnader’: en avgift som tas upp genom en vägtull för att täcka en medlemsstats kostnader till följd av trafikrelaterade luftföroreningar
  och
  trafikrelaterat buller ▐,

bc)   ’kostnad för trafikrelaterad luftförorening’: kostnad för de skador som uppstår till följd av utsläpp av vissa skadliga ämnen i luften i samband med ett fordons drift,

bd)   ’kostnad för trafikrelaterat buller’: kostnad för de skador som uppstår till följd av buller från ett fordon eller från samspelet mellan fordonet och vägytan,

▐

be)   ’viktad genomsnittlig infrastrukturavgift’: de sammanlagda intäkterna från en infrastrukturavgift under en viss period dividerade med antalet körda fordonskilometer på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den givna perioden,

bf)   ’viktad genomsnittlig avgift för externa kostnader’: de sammanlagda intäkterna från en avgift för externa kostnader under en viss period dividerade med antalet körda fordonskilometer på det vägavsnitt som avgiften omfattar under den givna perioden.”

| 2) | Artikel 7, 7a och 7b ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7

  1.   Medlemsstaterna kan bibehålla eller införa vägtullar och/eller vägavgifter på
  det transeuropeiska vägnätet
  eller på
  vilken annan sträcka som helst på deras vägnät som vanligtvis utnyttjas för en avsevärd volym internationell godstransport
  på de villkor som anges i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel och i artikel 7a–7j.
  2.   Medlemsstaterna får inte på sitt territorium införa både vägtullar och vägavgifter ▐. Däremot får en medlemsstat som tar ut användaravgifter på sitt nät även ta ut vägtullar för användningen av broar, tunnlar och bergspass.
  3.   Vägtullar och vägavgifter får inte direkt eller indirekt vara diskriminerande på grundval av åkarens nationalitet, den medlemsstat eller det tredjeland där åkaren är etablerad eller fordonet är registrerat, eller transportens ursprung eller destination.
  4.   Medlemsstater får införa minskade vägtullar eller vägavgifter, eller undantag från skyldigheten att betala vägtull eller vägavgift, för fordon som är undantagna från skyldigheten att installera och använda färdskrivare enligt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare för vägtransporter
   (12), och i de fall som omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2 a och 6.2 b i detta direktiv, och i enlighet med de bestämmelserna.
  5.   Fram till och med den 31 december 2011 får medlemsstaterna välja att endast tillämpa vägtullar och/eller användaravgifter på fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 12 ton. Från och med den 1 januari 2012 ska vägtullar och/eller användaravgifter tillämpas på alla fordon enligt artikel 2d utom då en medlemsstat anser att en utvidgning till fordon på mindre än 12 ton skulle (13).
  ▐

  Artikel 7a

  1.   Användaravgifter ska stå i proportion till den tidsperiod under vilken infrastrukturen används, och ska kunna tas ut för en dag, en vecka, en månad eller ett år. I synnerhet ska månadsavgiften uppgå till högst 10 % av årsavgiften,
  veckoavgiften ska
  uppgå till högst 5 % av årsavgiften och
  dagsavgiften
  ska uppgå till högst 2 % av årsavgiften
  .
  ▐
  2.   Den berörda medlemsstaten ska fastställa vägavgifterna, inklusive administrativa kostnader, för samtliga fordonskategorier till en nivå som inte överstiger de maximisatser som fastställs i bilaga II.

  Artikel 7b

  1.   Infrastrukturavgiften ska grundas på principen om återvinnande av infrastrukturkostnader. De viktade genomsnittliga infrastrukturavgifterna ska vara relaterade till kostnaderna för uppbyggnad, drift, underhåll och utveckling av det berörda infrastrukturnätet
  samt till att upprätthålla säkerhetsstandarderna på det
  . De viktade genomsnittliga infrastrukturavgifterna kan också omfatta avkastning på kapital eller en vinstmarginal grundad på marknadsvillkor.
  2.   Avgiften för externa kostnader ska stå i förhållande till kostnaderna för den trafikrelaterade luftföroreningen och/eller det trafikrelaterade bullret. På vägavsnitt där trängsel kan uppstå får avgiften för de externa kostnaderna också omfatta trängselkostnader under perioder när dessa vägavsnitt normalt sett har hög belastning.
  3.   De kostnader som beaktas ska avse det nät, eller en del av det nät, för vilket vägtullen tas ut, och de fordon som omfattas av vägtullen. Medlemsstaterna får välja att endast återvinna en viss procentandel av dessa kostnader.

  Artikel 7c

  1.   Avgiften för externa kostnader ska variera beroende på vägtyp och fordonets EURO-utsläppsklass
  (bilaga IIIa, tabell 1)
  , samt på den berörda tidsperioden om avgiften omfattar trängselkostnader eller trafikrelaterade bullerkostnader.
  2.   Avgiften för externa kostnader ska för alla kombinationer av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod fastställas i enlighet med de minimikrav, gemensamma formler och maximibelopp för externa kostnader som anges i bilaga IIIa.


  3
  .   
  Avgiften för externa kostnader ska inte tillämpas på fordon som uppfyller de framtida EURO-utsläppsnormerna före de tillämpningsdatum som fastställts i de relevanta bestämmelserna
  .

  4.   Avgiften för externa kostnader ska fastställas av
  varje medlemsstat. Om en medlemsstat utser en myndighet i detta syfte, ska den
  myndigheten vara rättsligt och ekonomiskt oberoende av
  det organ
  som förvaltar och tar ut avgiften eller delar av avgiften. ▐

  Artikel 7d

  1.   Medlemsstaterna ska beräkna infrastrukturavgiften utgående från metoder grundade på de beräkningsprinciper som anges i bilaga III.
  2.   För koncessionerad vägtull ska maximinivån för infrastrukturavgiften vara lika med eller lägre än den nivå som skulle ha framkommit med en metod grundad på de beräkningsprinciper som anges i bilaga III. Bedömningen av denna ekvivalens ska göras utgående från en rimligt lång referensperiod som är förenlig med koncessionsavtalets art.
  3.   Vägtullsystem som redan införts den 10 juni 2008, eller för vilka anbud eller svar på inbjudan till förhandlingar enligt det förhandlade förfarandet har inlämnats efter ett offentligt upphandlingsförfarande före den 10 juni 2008, ska inte omfattas av de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2 så länge som dessa system förblir gällande och förutsatt att de inte ändras i väsentlig omfattning.

  Artikel 7e

  1.   I undantagsfall, när det gäller infrastruktur i bergsregioner
  och storstadsområden
  , och efter att kommissionen upplysts om detta, kan vägtullarna höjs
  på specifika vägavsnitt med akut trängsel, eller där fordonstrafiken medför betydande miljöförstörelse, på villkor att






  a) | de intäkter som uppkommer till följd av den höjda avgiften investeras i ▐ projekt
  som avser att främja hållbar rörlighet och
  direkt
  bidra
  till att minska trängseln eller miljöförstörelsen och som avser samma trafikled som det vägavsnitt för vilket den höjda avgiften tas ut, |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 7, 7a och 7b ska ersättas med följande:

”Artikel 7

1.   Medlemsstaterna kan bibehålla eller införa vägtullar och/eller vägavgifter på
  det transeuropeiska vägnätet
  eller på
  vilken annan sträcka som helst på deras vägnät som vanligtvis utnyttjas för en avsevärd volym internationell godstransport
  på de villkor som anges i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel och i artikel 7a–7j.

2.   Medlemsstaterna får inte på sitt territorium införa både vägtullar och vägavgifter ▐. Däremot får en medlemsstat som tar ut användaravgifter på sitt nät även ta ut vägtullar för användningen av broar, tunnlar och bergspass.

3.   Vägtullar och vägavgifter får inte direkt eller indirekt vara diskriminerande på grundval av åkarens nationalitet, den medlemsstat eller det tredjeland där åkaren är etablerad eller fordonet är registrerat, eller transportens ursprung eller destination.

4.   Medlemsstater får införa minskade vägtullar eller vägavgifter, eller undantag från skyldigheten att betala vägtull eller vägavgift, för fordon som är undantagna från skyldigheten att installera och använda färdskrivare enligt rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare för vägtransporter
   (12), och i de fall som omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2 a och 6.2 b i detta direktiv, och i enlighet med de bestämmelserna.

5.   Fram till och med den 31 december 2011 får medlemsstaterna välja att endast tillämpa vägtullar och/eller användaravgifter på fordon med en högsta tillåten bruttovikt på minst 12 ton. Från och med den 1 januari 2012 ska vägtullar och/eller användaravgifter tillämpas på alla fordon enligt artikel 2d utom då en medlemsstat anser att en utvidgning till fordon på mindre än 12 ton skulle (13).

▐

Artikel 7a

1.   Användaravgifter ska stå i proportion till den tidsperiod under vilken infrastrukturen används, och ska kunna tas ut för en dag, en vecka, en månad eller ett år. I synnerhet ska månadsavgiften uppgå till högst 10 % av årsavgiften,
  veckoavgiften ska
  uppgå till högst 5 % av årsavgiften och
  dagsavgiften
  ska uppgå till högst 2 % av årsavgiften
  .

▐

2.   Den berörda medlemsstaten ska fastställa vägavgifterna, inklusive administrativa kostnader, för samtliga fordonskategorier till en nivå som inte överstiger de maximisatser som fastställs i bilaga II.

Artikel 7b

1.   Infrastrukturavgiften ska grundas på principen om återvinnande av infrastrukturkostnader. De viktade genomsnittliga infrastrukturavgifterna ska vara relaterade till kostnaderna för uppbyggnad, drift, underhåll och utveckling av det berörda infrastrukturnätet
  samt till att upprätthålla säkerhetsstandarderna på det
  . De viktade genomsnittliga infrastrukturavgifterna kan också omfatta avkastning på kapital eller en vinstmarginal grundad på marknadsvillkor.

2.   Avgiften för externa kostnader ska stå i förhållande till kostnaderna för den trafikrelaterade luftföroreningen och/eller det trafikrelaterade bullret. På vägavsnitt där trängsel kan uppstå får avgiften för de externa kostnaderna också omfatta trängselkostnader under perioder när dessa vägavsnitt normalt sett har hög belastning.

3.   De kostnader som beaktas ska avse det nät, eller en del av det nät, för vilket vägtullen tas ut, och de fordon som omfattas av vägtullen. Medlemsstaterna får välja att endast återvinna en viss procentandel av dessa kostnader.

Artikel 7c

1.   Avgiften för externa kostnader ska variera beroende på vägtyp och fordonets EURO-utsläppsklass
  (bilaga IIIa, tabell 1)
  , samt på den berörda tidsperioden om avgiften omfattar trängselkostnader eller trafikrelaterade bullerkostnader.

2.   Avgiften för externa kostnader ska för alla kombinationer av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod fastställas i enlighet med de minimikrav, gemensamma formler och maximibelopp för externa kostnader som anges i bilaga IIIa.

3
  .   
  Avgiften för externa kostnader ska inte tillämpas på fordon som uppfyller de framtida EURO-utsläppsnormerna före de tillämpningsdatum som fastställts i de relevanta bestämmelserna
  .

4.   Avgiften för externa kostnader ska fastställas av
  varje medlemsstat. Om en medlemsstat utser en myndighet i detta syfte, ska den
  myndigheten vara rättsligt och ekonomiskt oberoende av
  det organ
  som förvaltar och tar ut avgiften eller delar av avgiften. ▐

Artikel 7d

1.   Medlemsstaterna ska beräkna infrastrukturavgiften utgående från metoder grundade på de beräkningsprinciper som anges i bilaga III.

2.   För koncessionerad vägtull ska maximinivån för infrastrukturavgiften vara lika med eller lägre än den nivå som skulle ha framkommit med en metod grundad på de beräkningsprinciper som anges i bilaga III. Bedömningen av denna ekvivalens ska göras utgående från en rimligt lång referensperiod som är förenlig med koncessionsavtalets art.

3.   Vägtullsystem som redan införts den 10 juni 2008, eller för vilka anbud eller svar på inbjudan till förhandlingar enligt det förhandlade förfarandet har inlämnats efter ett offentligt upphandlingsförfarande före den 10 juni 2008, ska inte omfattas av de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2 så länge som dessa system förblir gällande och förutsatt att de inte ändras i väsentlig omfattning.

Artikel 7e

1.   I undantagsfall, när det gäller infrastruktur i bergsregioner
  och storstadsområden
  , och efter att kommissionen upplysts om detta, kan vägtullarna höjs
  på specifika vägavsnitt med akut trängsel, eller där fordonstrafiken medför betydande miljöförstörelse, på villkor att

a)

de intäkter som uppkommer till följd av den höjda avgiften investeras i ▐ projekt
  som avser att främja hållbar rörlighet och
  direkt
  bidra
  till att minska trängseln eller miljöförstörelsen och som avser samma trafikled som det vägavsnitt för vilket den höjda avgiften tas ut,

| b) | höjningen inte överstiger 15 % av den viktade genomsnittliga infrastrukturavgift som beräknats i enlighet med artikel 7b.1 och artikel 7d, utom om de intäkter som genereras investeras i gränsöverskridande avsnitt av ▐ projekt
  som avser att främja hållbar rörlighet och
  som omfattar infrastruktur i bergsregioner, varvid höjningen inte får överstiga 25 %, |
| --- | --- |

b)

höjningen inte överstiger 15 % av den viktade genomsnittliga infrastrukturavgift som beräknats i enlighet med artikel 7b.1 och artikel 7d, utom om de intäkter som genereras investeras i gränsöverskridande avsnitt av ▐ projekt
  som avser att främja hållbar rörlighet och
  som omfattar infrastruktur i bergsregioner, varvid höjningen inte får överstiga 25 %,

| c) | tillämpningen av höjningen inte leder till orättvis behandling av kommersiell trafik i jämförelse med andra väganvändare, |
| --- | --- |

c)

tillämpningen av höjningen inte leder till orättvis behandling av kommersiell trafik i jämförelse med andra väganvändare,

| d) | en redogörelse för det exakta vägavsnitt för vilket höjningen ska gälla, och en handling som styrker att det beslutats att de
  projekt
  som avses i punkt a ska finansieras, lämnas till kommissionen innan höjningen tillämpas, och |
| --- | --- |

d)

en redogörelse för det exakta vägavsnitt för vilket höjningen ska gälla, och en handling som styrker att det beslutats att de
  projekt
  som avses i punkt a ska finansieras, lämnas till kommissionen innan höjningen tillämpas, och

| e) | den period under vilken höjningen ska gälla är fastställd och begränsad i förväg och är förenlig, vad gäller de intäkter som förväntas uppkomma, med finansieringsplanerna och kostnads-/intäktsberäkningarna för de projekt som samfinansieras med intäkter från höjningen. |
| --- | --- |

e)

den period under vilken höjningen ska gälla är fastställd och begränsad i förväg och är förenlig, vad gäller de intäkter som förväntas uppkomma, med finansieringsplanerna och kostnads-/intäktsberäkningarna för de projekt som samfinansieras med intäkter från höjningen.

Första stycket ska gälla för nya gränsöverskridande projekt på villkor att alla medlemsstater som deltar i projektet är överens om detta.

2.   Efter förhandsinformation till kommissionen får en höjning även tillämpas på vägavsnitt som utgör en alternativ sträcka till den som omfattas av den höjning som avses i punkt 1 om

| — | tillämpningen av en avgiftshöjning på en väg skulle medföra att en betydande andel av trafiken leddes om till denna alternativa sträcka, och |
| --- | --- |

—

tillämpningen av en avgiftshöjning på en väg skulle medföra att en betydande andel av trafiken leddes om till denna alternativa sträcka, och

| — | villkoren i punkt 1 första stycket a–e är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

villkoren i punkt 1 första stycket a–e är uppfyllda.

3.   En höjning kan tillämpas på infrastrukturavgifter som varierats i enlighet med artikel 7f.

4.   När kommissionen får den erforderliga informationen från en medlemsstat som har för avsikt att införa en avgiftshöjning ska kommissionen göra denna information tillgänglig för medlemmarna i den kommitté som avses i artikel 9c. Om kommissionen anser att den planerade höjningen inte uppfyller villkoren i punkt 1 eller att den planerade höjningen kommer att få betydande negativa följder för den ekonomiska utvecklingen i randområden får kommissionen avslå de avgiftsplaner som den berörda medlemsstaten lämnat in eller begära ändringar av dessa planer, i enlighet med det samrådsförfarande som avses i artikel 9c.2.

5.   På vägavsnitt där kriterierna för en avgiftshöjning enligt punkt 1 uppfylls får medlemsstaterna inte ta ut avgifter för externa kostnader om ingen avgiftshöjning tillämpas.

▐

Artikel 7f

1.   Vägtullar som endast omfattar en infrastrukturavgift ska varieras enligt fordonets EURO-utsläppsklass
  (bilaga IIIa, tabell 1)
  så att ingen vägtullavgift med mer än 100 % överstiger den vägtullavgift som tas ut för likvärdiga fordon som uppfyller de strängaste utsläppskraven.

2.   Om en förare vid en kontroll inte kan förevisa de fordonsdokument som krävs för att styrka fordonets EURO-utsläppsklass får medlemsstaterna tillämpa vägtullar upp till den högsta tillåtna nivån
  , under förutsättning att det i efterhand är möjligt att rätta till detta och återbetala ett eventuellt överskjutande belopp
  .

3.   Vägtullar som endast omfattar infrastrukturavgifter kan också varieras i syfte att minska trängsel, minimera slitage på infrastrukturen och optimera användningen av den berörda infrastrukturen eller främja trafiksäkerheten, på villkor att

| a) | variationen är öppen, öppet offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor, |
| --- | --- |

a)

variationen är öppen, öppet offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor,

| b) | variationen tillämpas beroende på tidpunkt på dagen, typ av dag eller årstid, och |
| --- | --- |

b)

variationen tillämpas beroende på tidpunkt på dagen, typ av dag eller årstid, och

| c) | ingen tullsats med mer än
  500 %
  överstiger den tullsats som tas ut för den billigaste perioden av dygnet, för den billigaste typen av dag eller under den billigaste årstiden. |
| --- | --- |

c)

ingen tullsats med mer än
  500 %
  överstiger den tullsats som tas ut för den billigaste perioden av dygnet, för den billigaste typen av dag eller under den billigaste årstiden.

4.   De variationer som avses i punkterna 1 och 3 ska inte vara avsedda att generera extra vägtullintäkter. Alla oavsiktliga intäktsökningar ska uppvägas av förändringar av variationsstrukturen som måste genomföras inom två år efter slutet av det räkenskapsår under vilket de extra intäkterna genereras.

5.   Om en vägtull inkluderar en avgift för externa kostnader ska punkterna 1 och 3 inte tillämpas på den del av vägtullen som utgörs av en infrastrukturavgift.

Artikel 7g

1.   Minst sex månader före införandet av ett nytt system för uttag av infrastrukturavgifter ska medlemsstaterna skicka följande till kommissionen:

| a) | För andra vägtullsystem än sådana som omfattar koncessionerad vägtull:






  — | De värden och andra parametrar som används för beräkning av de olika kostnadsfaktorerna för infrastrukturen. |
| --- | --- | --- |

a)

För andra vägtullsystem än sådana som omfattar koncessionerad vägtull:

—

De värden och andra parametrar som används för beräkning av de olika kostnadsfaktorerna för infrastrukturen.

| — | Entydiga uppgifter om vilka fordon som omfattas av vägtullsystemet, geografisk räckvidd för det nät eller den del av ett nät som används för varje kostnadsberäkning, och den andel av kostnaderna som förväntas återvinnas. |
| --- | --- |

—

Entydiga uppgifter om vilka fordon som omfattas av vägtullsystemet, geografisk räckvidd för det nät eller den del av ett nät som används för varje kostnadsberäkning, och den andel av kostnaderna som förväntas återvinnas.

| b) | För vägtullsystem som omfattar koncessionerad vägtull:






  — | Koncessionsavtalet eller betydande ändringar av sådana avtal. |
| --- | --- | --- |

b)

För vägtullsystem som omfattar koncessionerad vägtull:

—

Koncessionsavtalet eller betydande ändringar av sådana avtal.

| — | Den grund på vilken överlåtaren utfärdat koncessionsmeddelandet enligt bilaga VII B till direktiv 2004/18/EG. Denna grund ska omfatta de beräknade kostnader enligt artikel 7b.1 som förutses under koncessionen, förutsedd trafik uppdelad på fordonstyp, de vägtullnivåer som planeras och den geografiska räckvidden av det nät som koncessionsavtalet avser. |
| --- | --- |

—

Den grund på vilken överlåtaren utfärdat koncessionsmeddelandet enligt bilaga VII B till direktiv 2004/18/EG. Denna grund ska omfatta de beräknade kostnader enligt artikel 7b.1 som förutses under koncessionen, förutsedd trafik uppdelad på fordonstyp, de vägtullnivåer som planeras och den geografiska räckvidden av det nät som koncessionsavtalet avser.

2.   Inom sex månader efter det att kommissionen fått in alla uppgifter den behöver i enlighet med punkt 1 ska den yttra sig om huruvida de skyldigheter som avses i artikel 7d har efterlevts. Kommissionens yttrande ska göras tillgängligt för den kommitté som avses i artikel 9c
  och för Europaparlamentet
  .

3.   Minst sex månader före införandet av ett nytt system för uttag av avgifter för externa kostnader ska medlemsstaterna skicka följande till kommissionen:

| a) | Exakta uppgifter om var de vägavsnitt för vilka avgiften för externa kostnader tas ut befinner sig, och en redogörelse för de fordonsklasser, vägtyper och tidsperioder för körningen som kommer att påverka avgiften. |
| --- | --- |

a)

Exakta uppgifter om var de vägavsnitt för vilka avgiften för externa kostnader tas ut befinner sig, och en redogörelse för de fordonsklasser, vägtyper och tidsperioder för körningen som kommer att påverka avgiften.

| b) | Den planerade viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader, och de förutsedda sammanlagda intäkterna. |
| --- | --- |

b)

Den planerade viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader, och de förutsedda sammanlagda intäkterna.

| c) | Namnet på den myndighet som utsetts i enlighet med artikel 7c.3 för att fastställa avgiften, och namnet på myndighetens företrädare. och |
| --- | --- |

c)

Namnet på den myndighet som utsetts i enlighet med artikel 7c.3 för att fastställa avgiften, och namnet på myndighetens företrädare. och

| d) | De parametrar, data och andra uppgifter som krävs för att visa hur den beräkningsmetod som avses i bilaga IIIa kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

d)

De parametrar, data och andra uppgifter som krävs för att visa hur den beräkningsmetod som avses i bilaga IIIa kommer att tillämpas.

| e) | Den planerade öronmärkningen för avgiften för externa kostnader. |
| --- | --- |

e)

Den planerade öronmärkningen för avgiften för externa kostnader.

| f) | En särskild plan för hur ytterligare intäkter från avgifter för externa kostnader ska användas i syfte att minska den negativa påverkan på transporter
  . |
| --- | --- |

f)

En särskild plan för hur ytterligare intäkter från avgifter för externa kostnader ska användas i syfte att minska den negativa påverkan på transporter
  .

4.   Inom sex månader från och med det att uppgifterna enligt punkt 3 har inkommit kan kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att anpassa den föreslagna avgiften för externa kostnader om kommissionen anser att de skyldigheter som fastställs i artiklarna 7b, 7c, 7i eller 9.2 inte är uppfyllda. Kommissionens beslut ska göras tillgängligt för den kommitté som avses i artikel 9c
  och för Europaparlamentet
  .

Artikel 7h

1.   Medlemsstaterna ska inte för någon användare medge rabatter eller avdrag på den del av en vägtull som avser de externa kostnaderna.

2.   Medlemsstaterna får medge rabatter eller avdrag på infrastrukturavgiften under förutsättning att

| a) | den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, öppet offentligjord, tillgänglig för alla användare på lika villkor och inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre tullar, och |
| --- | --- |

a)

den avgiftsstruktur som detta leder till är proportionell, öppet offentligjord, tillgänglig för alla användare på lika villkor och inte leder till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre tullar, och

| b) | sådana rabatter eller avdrag leder till faktiska besparingar i fråga om administrativa kostnader och inte överstiger 13 % av den infrastrukturavgift som betalas av motsvarande fordon som inte kommer i fråga för rabatten eller avdraget. |
| --- | --- |

b)

sådana rabatter eller avdrag leder till faktiska besparingar i fråga om administrativa kostnader och inte överstiger 13 % av den infrastrukturavgift som betalas av motsvarande fordon som inte kommer i fråga för rabatten eller avdraget.

3.   Om inte annat följer av villkoren i artikel 7f.3.b och i artikel 7f.4, får vägtullsatserna i undantagsfall, nämligen för särskilda projekt av stort europeiskt intresse
  på området för godstransporter
  , variera på annat sätt för att säkra sådana projekts lönsamhet, när de är direkt konkurrensutsatta i förhållande till andra typer av fordonstransporter. Den avgiftsstruktur som detta leder till ska vara lineär, proportionell, öppet offentligjord, tillgänglig för alla användare på lika villkor och får inte leda till att tilläggskostnader förs över på andra användare i form av högre vägtullar. Kommissionen ska kontrollera att dessa villkor är uppfyllda innan den relevanta avgiftsstrukturen genomförs.

Artikel 7i

1.   Vägtullar och vägavgifter ska tas ut och drivas in och deras betalning ska övervakas på ett sådant sätt att det orsakar så litet hinder som möjligt för trafikflödet, och obligatoriska kontroller vid gemenskapens inre gränser ska undvikas. Medlemsstaterna ska i detta syfte samarbeta för att utarbeta metoder som gör det möjligt för åkarna att betala vägavgifter dygnet runt, åtminstone vid de större försäljningsställena, med hjälp av alla vanligen förekommande betalningsmedel, i och utanför de medlemsstater i vilka avgifterna tas ut. Medlemsstaterna ska erbjuda lämpliga anordningar vid stationerna där vägtullar och vägavgifter erläggs, så att normal trafiksäkerhetsstandard bibehålls.

2.   Systemen för att ta ut vägtullar och vägavgifter får inte medföra omotiverade nackdelar
  ,vare sig av ekonomisk eller av annan art, för icke-reguljära användare,
  jämfört med dem som använder andra alternativa betalningssätt
  . Särskilt när en medlemsstat uppbär vägtullar eller vägavgifter uteslutande genom ett system som kräver användning av en ombordenhet ska den sörja för att alla användare får tillgång till lämpliga ombordenheter som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG (14) med rimliga administrativa och ekonomiska arrangemang.

3.   Om en medlemsstat tar ut en
  vägtull på ett fordon ska det totala avgiftsbeloppet för vägtullen, beloppet för infrastrukturavgiften och beloppet för avgiften för externa kostnader
  anges i ett dokument som tillhandahålls åkaren
  , om möjligt i elektronisk form
  .

4.   Avgifter för externa kostnader ska tas ut och samlas in med hjälp av ett elektroniskt system som uppfyller kraven i artikel 2.1 i direktiv 2004/52/EG.
  Medlemsstaterna ska också samarbeta för att se till att de använder sådana driftskompatibla elektroniska system som kan användas på en annan medlemsstats territorium, vid behov genom en justering av avgifterna
  . ▐

5
  .   
  Så fort den tekniska driften för vägtulltjänster som grundar sig på satellitnavigeringssystemet Galileo kan garanteras ska avgifter för externa kostnader uppbäras genom ett driftskompatibelt europeiskt elektroniskt system för vägavgifter i enlighet med direktiv 2004/52/EG.

Artikel 7j

Detta direktiv ska inte hindra de medlemsstater som inför system för vägtullar och/eller vägavgifter för infrastruktur att, utan att det påverkar artiklarna 87 och 88 i fördraget, tillhandahålla tillräcklig kompensation för dessa avgifter
  , även om de resulterande belopp om tagits ut skulle understiga de minimiavgifter som anges i bilaga I
  .

| 3) | Följande artikel ska läggas till i kapitel III ║:
  ”Artikel 8b

  1.   Två eller flera medlemsstater får samarbeta för att införa ett gemensamt vägtullsystem som är tillämpligt inom hela deras gemensamma territorium. I sådana fall ska medlemsstaterna se till att införandet, genomförandet och eventuella senare ändringar av ett sådant vägtullsystem sker i nära samarbete med kommissionen.
  2.   Det gemensamma vägtullsystemet ska omfattas av de villkor som anges i artikel 7–7j och ska vara öppet för andra medlemsstater.’ |
| --- | --- |

3)

Följande artikel ska läggas till i kapitel III ║:

”Artikel 8b

1.   Två eller flera medlemsstater får samarbeta för att införa ett gemensamt vägtullsystem som är tillämpligt inom hela deras gemensamma territorium. I sådana fall ska medlemsstaterna se till att införandet, genomförandet och eventuella senare ändringar av ett sådant vägtullsystem sker i nära samarbete med kommissionen.

2.   Det gemensamma vägtullsystemet ska omfattas av de villkor som anges i artikel 7–7j och ska vara öppet för andra medlemsstater.’

| 4) | Artikel 9.1a och 9.2 ska ersättas med följande:
  ”1a.   Detta direktiv utgör inget hinder för medlemsstaterna att på ett icke diskriminerande sätt tillämpa avgifter som är särskilt avsedda att minska trafikträngseln eller bekämpa miljöpåverkan, inklusive dålig luftkvalitet på
  vägar, särskilt i stadsområden, inbegripet vägar som ingår i det transeuropeiska vägnätet och som korsar ett stadsområde.


  2.   Medlemsstater som tar ut avgifter för externa kostnader ska se till att de intäkter som genereras av denna avgift
  på ett prioriterat sätt
  avsätts för att
  minska och om möjligt eliminera de externa kostnader som transporterna ger upphov till. Intäkterna får även avsättas för
  åtgärder som syftar till att underlätta effektiv prissättning, minskar föroreningarna från vägtrafiken vid källan, lindrar dess effekter, ökar
  transportfordonens
  koldioxid- och energiprestanda och utvecklar
  och förbättrar befintlig väginfrastruktur eller utvecklar
  alternativa infrastrukturer för transportanvändarna.
  Medlemsstater som tar ut infrastrukturavgifter ska bestämma hur de intäkter som genereras av denna avgift ska användas. För att möjliggöra en utveckling av transportnätet som helhet
  ska
  intäkter från sådana avgifter användas till förmån för
  vägtransportsektorn
  och bidra till att optimera
  vägtransportsystemet
  som helhet.


  Från och med 2011 ska minst 15 % av de intäkter som genereras av avgifter för externa kostnader och infrastrukturavgifter i varje medlemsstat avsättas för finansiellt stöd till TEN-T-projekt i syfte att öka hållbarheten inom transporterna. Denna procentsats ska med tiden stegvis ökas.
  ” |
| --- | --- |

4)

Artikel 9.1a och 9.2 ska ersättas med följande:

”1a.   Detta direktiv utgör inget hinder för medlemsstaterna att på ett icke diskriminerande sätt tillämpa avgifter som är särskilt avsedda att minska trafikträngseln eller bekämpa miljöpåverkan, inklusive dålig luftkvalitet på
  vägar, särskilt i stadsområden, inbegripet vägar som ingår i det transeuropeiska vägnätet och som korsar ett stadsområde.

2.   Medlemsstater som tar ut avgifter för externa kostnader ska se till att de intäkter som genereras av denna avgift
  på ett prioriterat sätt
  avsätts för att
  minska och om möjligt eliminera de externa kostnader som transporterna ger upphov till. Intäkterna får även avsättas för
  åtgärder som syftar till att underlätta effektiv prissättning, minskar föroreningarna från vägtrafiken vid källan, lindrar dess effekter, ökar
  transportfordonens
  koldioxid- och energiprestanda och utvecklar
  och förbättrar befintlig väginfrastruktur eller utvecklar
  alternativa infrastrukturer för transportanvändarna.

Medlemsstater som tar ut infrastrukturavgifter ska bestämma hur de intäkter som genereras av denna avgift ska användas. För att möjliggöra en utveckling av transportnätet som helhet
  ska
  intäkter från sådana avgifter användas till förmån för
  vägtransportsektorn
  och bidra till att optimera
  vägtransportsystemet
  som helhet.

Från och med 2011 ska minst 15 % av de intäkter som genereras av avgifter för externa kostnader och infrastrukturavgifter i varje medlemsstat avsättas för finansiellt stöd till TEN-T-projekt i syfte att öka hållbarheten inom transporterna. Denna procentsats ska med tiden stegvis ökas.
  ”

| 5) | Artiklarna 9b och 9c ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9b

  Kommissionen ska underlätta dialog och utbyte av tekniskt kunnande mellan medlemsstaterna med avseende på genomförandet av detta direktiv, särskilt bilagorna. Kommissionen ska anpassa bilagorna 0, III, IIIa och IV med hänsyn till tekniska och vetenskapliga framsteg och
  bilagorna I, II och IIIa
  med hänsyn till inflationen. Sådana åtgärder, som syftar till att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas enligt det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 9c.3.

  Artikel 9c

  1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG (15) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. |
| --- | --- |

5)

Artiklarna 9b och 9c ska ersättas med följande:

”Artikel 9b

Kommissionen ska underlätta dialog och utbyte av tekniskt kunnande mellan medlemsstaterna med avseende på genomförandet av detta direktiv, särskilt bilagorna. Kommissionen ska anpassa bilagorna 0, III, IIIa och IV med hänsyn till tekniska och vetenskapliga framsteg och
  bilagorna I, II och IIIa
  med hänsyn till inflationen. Sådana åtgärder, som syftar till att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas enligt det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 9c.3.

Artikel 9c

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG (15) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5a.1–4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

| 6) | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11

  1.   Medlemsstater som tar ut en avgift för externa kostnader och/eller en infrastrukturavgift ska senast den 31 december 2012, och vart fjärde år därefter, utarbeta en rapport om de vägtullar som har tagits ut på deras territorium och vidarebefordra den till kommissionen. Rapporten ska innehålla information om:






  a) | den viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader och de belopp som tagits ut för alla kombinationer av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod, |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

1.   Medlemsstater som tar ut en avgift för externa kostnader och/eller en infrastrukturavgift ska senast den 31 december 2012, och vart fjärde år därefter, utarbeta en rapport om de vägtullar som har tagits ut på deras territorium och vidarebefordra den till kommissionen. Rapporten ska innehålla information om:

a)

den viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader och de belopp som tagits ut för alla kombinationer av fordonsklass, vägtyp och tidsperiod,

| b) | de sammanlagda intäkterna från avgiften för externa kostnader, och upplysningar om hur intäkterna har använts, ║ |
| --- | --- |

b)

de sammanlagda intäkterna från avgiften för externa kostnader, och upplysningar om hur intäkterna har använts, ║

| c) | effekten av avgifterna för externa kostnader eller infrastrukturavgifter på övergången från ett transportslag till ett annat, på optimeringen av vägtransporterna och på miljön och effekten av avgifterna för externa kostnader på de externa kostnader som medlemsstaten avser att täcka med hjälp av avgiften, och |
| --- | --- |

c)

effekten av avgifterna för externa kostnader eller infrastrukturavgifter på övergången från ett transportslag till ett annat, på optimeringen av vägtransporterna och på miljön och effekten av avgifterna för externa kostnader på de externa kostnader som medlemsstaten avser att täcka med hjälp av avgiften, och

| d) | den viktade genomsnittliga infrastrukturavgiften och sammanlagda intäkter från infrastrukturavgiften. |
| --- | --- |

d)

den viktade genomsnittliga infrastrukturavgiften och sammanlagda intäkter från infrastrukturavgiften.

2
  .   
  Senast den 31 december 2010 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om tillgången till säkra parkeringsplatser på det transeuropeiska vägnätet.

Efter att de berörda arbetsmarknadsparterna har hörts ska denna rapport åtföljas av förslag om

| a) | avsättning av infrastrukturavgifter för ett tillräckligt stort antal säkra parkeringsplatser på det transeuropeiska vägnätet, vilket ska iakttas av infrastrukturförvaltarna eller de offentliga myndigheter som ansvarar för det transeuropeiska vägnätet, |
| --- | --- |

a)

avsättning av infrastrukturavgifter för ett tillräckligt stort antal säkra parkeringsplatser på det transeuropeiska vägnätet, vilket ska iakttas av infrastrukturförvaltarna eller de offentliga myndigheter som ansvarar för det transeuropeiska vägnätet,

| b) | riktlinjer för Europeiska investeringsbanken, sammanhållningsfonden och strukturfonderna när det gäller att i tillräckligt hög grad beakta behovet av säkra parkeringsplatser i samband med utformning och samfinansiering av projekt för det transeuropeiska vägnätet
  . |
| --- | --- |

b)

riktlinjer för Europeiska investeringsbanken, sammanhållningsfonden och strukturfonderna när det gäller att i tillräckligt hög grad beakta behovet av säkra parkeringsplatser i samband med utformning och samfinansiering av projekt för det transeuropeiska vägnätet
  .

3.   Kommissionen ska senast den 31 december 2013 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv och dess konsekvenser, i synnerhet vad avser effektiviteten hos bestämmelserna om återvinnande av kostnader som hör samman med trängsel och trafikrelaterade föroreningar och om inbegripande av fordon som väger mer än 3,5 men mindre än 12 ton. I rapporten ska även göras en bedömning av om

| a) | det är relevant att i beräkningen av vägtullar ta med andra externa kostnader, särskilt kostnaderna för koldioxidutsläpp om införandet av en gemensam klimatförändringskomponent i drivmedelsskatten inte har gett tillfredsställande resultat, kostnaderna för olyckor och kostnaderna för minskad biologisk mångfald, |
| --- | --- |

a)

det är relevant att i beräkningen av vägtullar ta med andra externa kostnader, särskilt kostnaderna för koldioxidutsläpp om införandet av en gemensam klimatförändringskomponent i drivmedelsskatten inte har gett tillfredsställande resultat, kostnaderna för olyckor och kostnaderna för minskad biologisk mångfald,

| b) | det är relevant att utvidga detta direktivs tillämpningsområde till andra fordonskategorier, |
| --- | --- |

b)

det är relevant att utvidga detta direktivs tillämpningsområde till andra fordonskategorier,

| c) | det är möjligt att anta en reviderad fordonsklassificering i syfte att variera vägtullarna med beaktande av den genomsnittliga påverkan på miljö, trängsel och infrastruktur, fordonens koldioxid- och energiprestanda, samt om det är praktiskt och ekonomiskt genomförbart att ta ut och driva in vägtullar, ║ |
| --- | --- |

c)

det är möjligt att anta en reviderad fordonsklassificering i syfte att variera vägtullarna med beaktande av den genomsnittliga påverkan på miljö, trängsel och infrastruktur, fordonens koldioxid- och energiprestanda, samt om det är praktiskt och ekonomiskt genomförbart att ta ut och driva in vägtullar, ║

| d) | om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att på de största interurbana vägarna införa lägstanivåer för avståndsbaserade vägavgifter. Rapporten ska redogöra för de vägavsnitt där det är möjligt att ta ut en avgift, de sätt på vilka det är möjligt att på ett kostnadseffektivt sätt ta ut och driva in sådana avgifter och en gemensam enkel metod för att fastställa minimiavgifter. |
| --- | --- |

d)

om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att på de största interurbana vägarna införa lägstanivåer för avståndsbaserade vägavgifter. Rapporten ska redogöra för de vägavsnitt där det är möjligt att ta ut en avgift, de sätt på vilka det är möjligt att på ett kostnadseffektivt sätt ta ut och driva in sådana avgifter och en gemensam enkel metod för att fastställa minimiavgifter.

| e) | om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att stegvis avskaffa tidsbaserade avgiftssystem och införa distansbaserade system, och om det är nödvändigt att bibehålla det undantag som beviljas medlemsstater med landgränser som sammanfaller med yttre gränser med tredje länder och låta dessa även i fortsättningen tillämpa tidsbaserade avgiftssystem på tunga godsfordon som köar vid gränsövergångsställen, och |
| --- | --- |

e)

om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart att stegvis avskaffa tidsbaserade avgiftssystem och införa distansbaserade system, och om det är nödvändigt att bibehålla det undantag som beviljas medlemsstater med landgränser som sammanfaller med yttre gränser med tredje länder och låta dessa även i fortsättningen tillämpa tidsbaserade avgiftssystem på tunga godsfordon som köar vid gränsövergångsställen, och

| f) | om det är nödvändigt att lägga fram ett förslag till ett tillvägagångssätt som säkerställer en konsekvent och samtidig internalisering av de externa kostnaderna för samtliga transportslag. |
| --- | --- |

f)

om det är nödvändigt att lägga fram ett förslag till ett tillvägagångssätt som säkerställer en konsekvent och samtidig internalisering av de externa kostnaderna för samtliga transportslag.

Till rapporten ska bifogas en utvärdering av de framsteg som gjorts för att internalisera de externa kostnaderna för alla transportslag samt ett förslag till Europaparlamentet och rådet om en ytterligare översyn av dessa direktiv.
  ”

| 7) | Bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”I denna bilaga fastställs de grundläggande principerna för beräkning av viktade genomsnittliga infrastrukturavgifter som avspeglar artikel 7b.1. Skyldigheten att ställa vägtullarna i proportion till kostnaderna ska inte påverka medlemsstaternas rätt att i enlighet med artikel 7b.3 välja att inte kräva full kostnadstäckning genom tullintäkter, eller deras rätt i enlighet med artikel 7f att variera beloppen för särskilda vägtullar och låta dem avvika från genomsnittet (16). |
| --- | --- | --- |

7)

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”I denna bilaga fastställs de grundläggande principerna för beräkning av viktade genomsnittliga infrastrukturavgifter som avspeglar artikel 7b.1. Skyldigheten att ställa vägtullarna i proportion till kostnaderna ska inte påverka medlemsstaternas rätt att i enlighet med artikel 7b.3 välja att inte kräva full kostnadstäckning genom tullintäkter, eller deras rätt i enlighet med artikel 7f att variera beloppen för särskilda vägtullar och låta dem avvika från genomsnittet (16).

| b) | I punkt 1 andra strecksatsen ska ”artikel 7a.1” ersättas med ”artikel 7b.3”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 1 andra strecksatsen ska ”artikel 7a.1” ersättas med ”artikel 7b.3”.

| 8) | Efter bilaga III ska texten i bilagan till det här direktivet föras in som bilaga IIIa. |
| --- | --- |

8)

Efter bilaga III ska texten i bilagan till det här direktivet föras in som bilaga IIIa.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2010. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i direktivet.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C

1

(2)  
  EUT C 120, 28.5.2009, s. 47
  .

2

EUT C 120, 28.5.2009, s. 47

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2009.

(4)  EGT L 187, 20.7.1999, s. 42. ║

4

(5)  

  EGT L 75, 15.3.2001, s. 29.

5

EGT L 75, 15.3.2001, s. 29.

(6)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 124. ║

6

(7)  EGT L 296, 21.11.1996, s. 55. ║

7

(8)  EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.

8

(9)  EGT L 283, 31.10.2003, s. 51. ║

9

(10)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25. ║

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

11

(12)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8.

12

(13)  Kommer att kompletteras vid ett senare skede i lagstiftningsförfarandet.

13

Kommer att kompletteras vid ett senare skede i lagstiftningsförfarandet.

(14)  
  EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.”.

14

EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

(15)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”

15

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(16)  Dessa bestämmelser i kombination med den flexibilitet som finns när det gäller kostnadstäckningen under en tidsperiod (se punkt 2.1 tredje strecksatsen) ger en avsevärd marginal för att fastställa vägtullar på nivåer som är acceptabla för användarna och anpassade till medlemsstatens särskilda mål för transportpolitiken.b)”

16

Onsdag 11 mars 2009BILAGA

Onsdag 11 mars 2009”BILAGA IIIa

MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV EN AVGIFT FÖR EXTERNA KOSTNADER OCH MAXBELOPP FÖR EXTERNA KOSTNADSFAKTORER

I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av en avgift för externa kostnader samt övre gränser för kostnadsfaktorer som får inkluderas när beloppet fastställs.

1.   Berörda delar av nätet

Medlemsstaterna ska exakt ange de nätdelar (en eller flera) där en avgift för externa kostnader ska tas ut.

║ En medlemsstat
  kan välja
  att ta ut en avgift för externa kostnader endast för en eller flera delar av nätet
  på grundval av objektiva kriterier

▐

2.   Berörda fordon, vägar och tidsperioder

Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om den fordonsklassificering som ska ligga till grund för vägtullsdifferentieringen. Den ska också underrätta kommissionen om det geografiska läget för vägar där högre avgifter för externa kostnader tas ut (nedan kallade ’förstadsvägar’) och för vägar där lägre avgifter för externa kostnader tas ut (nedan kallade ’andra interurbana vägar’).

I tillämpliga fall ska den också meddela kommissionen exakt vilka tidsperioder som motsvarar nattetid och de olika trafikintensiva perioder under dagen, veckan eller årstiden då en högre avgift för externa kostnader får tas ut för att återspegla ökad trängsel eller större bullerproblem.

Klassificeringen av vägar och fastställandet av tidsperioder ska grundas på objektiva kriterier som hänger samman med i vilken utsträckning vägarna och dess omgivningar drabbas av trängsel och föroreningar – t.ex. befolkningstäthet, årligt antal föroreningstoppar uppmätta i enlighet med direktiv 96/62/EG, trafikgenomsnitt per dag och per timme och servicenivå (hur stor del av dagen eller året – uttryckt i procent – utnyttjas vägen nära eller över sin kapacitetsgräns, genomsnittliga förseningar och/eller kölängder). De kriterier som används ska anges i meddelandet.

3.   Avgiftsbelopp

För varje
  EURO-utsläppsklass för fordon
  , vägtyp och tidsperiod ska den oberoende myndigheten fastställa ett enda specifikt belopp. Den avgiftsstruktur som detta leder till ska vara öppen, öppet offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor.

När avgifterna fastställs ska den oberoende myndigheten vägledas av principen om effektiv prissättning, dvs. priset ska ligga nära samhällets marginalkostnader till följd av utnyttjandet av det fordon för vilket avgiften tas ut. De externa kostnader som kan tillskrivas den berörda kategorin väganvändare ska ligga så nära den fastställda avgiften som möjligt.

Avgiften ska också fastställas efter beaktande av risken för en omfördelning av trafiken – tillsammans med eventuell negativ inverkan på trafiksäkerhet, miljö och trafikträngsel – samt lösningar för att minska dessa risker.

Den oberoende myndigheten ska övervaka effektiviteten i avgiftssystemet när det gäller att minska de miljöskador som uppstår till följd av vägtransport och när det gäller att avhjälpa trängsel där systemet används. Den ska regelbundet anpassa avgiftsstrukturen – och det avgiftsbelopp som fastställts för en viss
  EURO-utsläppsklass för fordon
  , vägtyp och tidsperiod – till förändringarna i transportefterfrågan.

4.   Externa kostnadsfaktorer

4.1.   Kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar

När en medlemsstat väljer att inkludera hela eller delar av kostnaden för trafikrelaterade luftföroreningar i avgiften för externa kostnader, ska den oberoende myndigheten beräkna den kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar som får täckas av avgifter genom att använda följande formel eller genom att använda beräkningsenheterna i tabell 1 om dessa är lägre:

PCVij = Σk EFik × PCjk där

| — | PCVij är kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer), |
| --- | --- |

—

PCVij är kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer),

| — | EFik är emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram/kilometer), |
| --- | --- |

—

EFik är emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram/kilometer),

| — | PCjk är kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro/gram). |
| --- | --- |

—

PCjk är kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro/gram).

Endast utsläpp av partiklar och av ozonbildande ämnen såsom kväveoxid och flyktiga organiska föreningar kommer att beaktas. Emissionsfaktorerna ska vara desamma som de som används av medlemsstaten vid upprättandet av de nationella utsläppsinventeringar som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar
   (1) (vilket kräver användning av EMEP/CORINAIR Emission Inventory Guidebook) (2). Kostnaderna till följd av föroreningar ska hämtas från tabell 13 i Handbook on estimation of external cost in the transport sector.

Tabell 1:   
  Maximal avgift för kostnader
  för luftföroreningar
  som kan tas ut
  från fordon
  i en viss klass

| Eurocent/fordonskilometer | Förstadsvägar | Andra interurbana vägar |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16 | 12 |
| EURO I | 11 | 8 |
| EURO II | 9 | 7 |
| EURO III | 7 | 6 |
| EURO IV | 4 | 3 |
| EURO V ▐ | 3 | 2 |
| EURO VI | 2 | 1 |
| Mindre förorenande än EURO VI, t.ex. tunga godsfordon med el- eller hybridmotor eller fordon som drivs med en blandning av naturgas och vätgas eller med väte | 0 | 0 |
| Värden i eurocent, 2000 |

Eurocent/fordonskilometer

Förstadsvägar

Andra interurbana vägar

EURO 0

16

12

EURO I

11

8

EURO II

9

7

EURO III

7

6

EURO IV

4

3

EURO V ▐

3

2

EURO VI

2

1

Mindre förorenande än EURO VI, t.ex. tunga godsfordon med el- eller hybridmotor eller fordon som drivs med en blandning av naturgas och vätgas eller med väte

0

0

Värden i eurocent, 2000

Värdena i tabell 1 är aritmetiska genomsnitt av de värden som anges i tabell 15 i Handbook on estimation of external cost in the transport sector ║ för fordon i fyra olika viktklasser. Medlemsstaterna får använda en korrektionsfaktor för värdena i tabell 1 för att avspegla fordonsparkens faktiska sammansättning vad gäller fordonsstorlek. Värdena i tabell 1 får multipliceras med en faktor upp till 2 i bergsområden i den mån det är motiverat på grund av vägarnas stigning, höjden och/eller temperaturinversioner.

Den oberoende myndigheten får använda alternativa metoder och därvid utnyttja data från mätningar av luftföroreningar samt det lokala värdet av kostnader till följd av luftföroreningar, under förutsättning att resultaten inte överskrider de resultat som skulle ha erhållits med ovannämnda formler eller ovannämnda beräkningsenheter för någon fordonsklass.

Alla parametrar, data och övriga upplysningar som är nödvändiga för att förstå hur man beräknar den kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter, ska offentliggöras.

4.2.   Kostnad för trafikrelaterat buller

När en medlemsstat väljer att inkludera hela eller delar av kostnaden för trafikrelaterat buller i avgiften för externa kostnader, ska den oberoende myndigheten beräkna den kostnad för trafikrelaterat buller som får täckas av avgifter genom att använda följande formler eller genom att använda beräkningsenheterna i tabell 2 om dessa är lägre:

NCVij (dag) = Σk NCjk × POPk / ADT

NCVij (natt) = n × NCVij (dag) där

| — | NCVij är kostnaden för buller från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer), |
| --- | --- |

—

NCVij är kostnaden för buller från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer),

| — | NCjk är bullerkostnaden för varje person som på vägtyp j utsätts för bullernivå k (euro/person), |
| --- | --- |

—

NCjk är bullerkostnaden för varje person som på vägtyp j utsätts för bullernivå k (euro/person),

| — | POPk är antalet personer som dagligen utsätts för bullernivå k per kilometer (person/kilometer), |
| --- | --- |

—

POPk är antalet personer som dagligen utsätts för bullernivå k per kilometer (person/kilometer),

| — | ADT är trafikgenomsnittet per dag (fordon), |
| --- | --- |

—

ADT är trafikgenomsnittet per dag (fordon),

| — | n är korrektionsfaktorn för natt. |
| --- | --- |

—

n är korrektionsfaktorn för natt.

Antalet personer som utsätts för bullernivå k ska hämtas från de strategiska bullerkartor som utarbetats enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller
   (3).

Kostnaden per person som utsätts för bullernivå k ska hämtas från tabell 20 i Handbook on estimation of external cost in the transport sector. ║

För trafikgenomsnittet per dag används en vägningsfaktor på högst 4 mellan tunga lastbilar och personbilar.

Tabell 2:   Fordonsrelaterad bullerkostnad som får täckas av avgifter (NCV)

| Eurocent/fordonskilometer | Dag | Natt |
| --- | --- | --- |
| Förstadsvägar | 1,1 | 2 |
| Andra interurbana vägar | 0,13 | 0,23 |
| Värden i eurocent, 2000
  Källa: Handbook on estimation of external cost in the transport sector, tabell 22 ║ |

Eurocent/fordonskilometer

Dag

Natt

Förstadsvägar

1,1

2

Andra interurbana vägar

0,13

0,23

Värden i eurocent, 2000

Källa: Handbook on estimation of external cost in the transport sector, tabell 22 ║

Värdena i tabell 2 får multipliceras med en faktor upp till 5 i bergsområden i den mån det är motiverat på grund av vägarnas stigning, temperaturinversioner och/eller ’amfiteatereffekter’ i dalgångar.

Alla parametrar, data och övriga upplysningar som är nödvändiga för att förstå hur man beräknar den bullerkostnad som får täckas av avgifter, ska offentliggöras.

▐

---

(1)  
  EGT L 309, 27.11.2001, s. 22.

1

EGT L 309, 27.11.2001, s. 22.

(2)  Europeiska miljöbyråns metod ║

2

(3)  
  EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.”

3

EGT L 189, 18.7.2002, s. 12.

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/362

---

Onsdag 11 mars 2009Allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0114

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2010/C 87 E/62

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Förslaget ändrades den 11 mars 2009 enligt följande (1):

---

(1)  Ärendet återförvisades till utskottet enligt artikel 53.2 (A6-0077/2009).

---

Onsdag 11 mars 2009P6_TC1-COD(2008)0069

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 255.2,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1) och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar bör göras av förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2). Av tydlighetsskäl bör förordningen ändras genom en omarbetning. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar bör göras av förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2). Av tydlighetsskäl bör förordningen ändras genom en omarbetning.

| (2) | I artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen stadfästs principen om öppenhet genom att det anges att fördraget markerar en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen stadfästs principen om öppenhet genom att det anges att fördraget markerar en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

| (3) | Öppenhet ger medborgarna bättre möjligheter att delta i beslutsförfarandet och garanterar att förvaltningen åtnjuter större legitimitet och är effektivare och har ett större ansvar gentemot medborgarna i ett demokratiskt system. Öppenhet bidrar till att stärka de principer om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter som avses i artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(3)

Öppenhet ger medborgarna bättre möjligheter att delta i beslutsförfarandet och garanterar att förvaltningen åtnjuter större legitimitet och är effektivare och har ett större ansvar gentemot medborgarna i ett demokratiskt system. Öppenhet bidrar till att stärka de principer om demokrati och respekt för grundläggande rättigheter som avses i artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (4) | Öppenhet bör även förstärka principerna om god förvaltning i EU-institutionerna i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3) (nedan kallad stadgan om de grundläggande rättigheterna). Interna förfaranden bör därför fastställas och tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser bör göras tillgängliga för att man ska kunna omsätta öppenhetsprincipen i praktiken. [Ändring 1]


  ▐
  [Ändring 2]


  ▐
  [Ändring 3] |
| --- | --- |

(4)

Öppenhet bör även förstärka principerna om god förvaltning i EU-institutionerna i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (3) (nedan kallad stadgan om de grundläggande rättigheterna). Interna förfaranden bör därför fastställas och tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser bör göras tillgängliga för att man ska kunna omsätta öppenhetsprincipen i praktiken. [Ändring 1]

▐
  [Ändring 2]

▐
  [Ändring 3]

| (5) | Vid samrådet som kommissionen anordnade gav det civila samhället ett omfattande stöd för Europaparlamentets begäran om att införa ett verkligt instrument för informationsfrihet som ska gälla inom Europeiska unionens institutionella ramar, i överensstämmelse med den rätt till god förvaltning som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. [Ändring 92] |
| --- | --- |

(5)

Vid samrådet som kommissionen anordnade gav det civila samhället ett omfattande stöd för Europaparlamentets begäran om att införa ett verkligt instrument för informationsfrihet som ska gälla inom Europeiska unionens institutionella ramar, i överensstämmelse med den rätt till god förvaltning som fastställs i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. [Ändring 92]

| (6) | Syftet med denna förordning är att ge allmänhetens rätt till tillgång till handlingar största möjliga effekt och att
  , under hänsynstagande till de allmänna eller enskilda intressen som reglerar allmänhetens rätt till tillgång,
  fastställa
  de
  allmänna principerna och gränserna för denna rätt i enlighet med artikel 255.2 i EG-fördraget
  , samt att ta tillvara erfarenheterna av den inledande tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och av Europaparlamentets resolution av den 4 april 2006 med rekommendationer till kommissionen om tillgång till institutionernas handlingar enligt artikel 192 i EG-fördraget (4). Denna förordning påverkar inte tillämpningen av den rätt till tillgång till handlingar som medlemsstaterna, rättsliga myndigheter eller utredande organ redan har. [Ändring 4] |
| --- | --- |

(6)

Syftet med denna förordning är att ge allmänhetens rätt till tillgång till handlingar största möjliga effekt och att
  , under hänsynstagande till de allmänna eller enskilda intressen som reglerar allmänhetens rätt till tillgång,
  fastställa
  de
  allmänna principerna och gränserna för denna rätt i enlighet med artikel 255.2 i EG-fördraget
  , samt att ta tillvara erfarenheterna av den inledande tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 och av Europaparlamentets resolution av den 4 april 2006 med rekommendationer till kommissionen om tillgång till institutionernas handlingar enligt artikel 192 i EG-fördraget (4). Denna förordning påverkar inte tillämpningen av den rätt till tillgång till handlingar som medlemsstaterna, rättsliga myndigheter eller utredande organ redan har. [Ändring 4]

| (7) | I enlighet med artikel 255.2 i EG-fördraget anges i denna förordning de allmänna principer och gränser som grundas på allmänna och privata intressen och avser rätten till
  tillgång till handlingar
  , något som alla övriga EU-bestämmelser bör stämma överens med
  .
  [Ändring 16] |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 255.2 i EG-fördraget anges i denna förordning de allmänna principer och gränser som grundas på allmänna och privata intressen och avser rätten till
  tillgång till handlingar
  , något som alla övriga EU-bestämmelser bör stämma överens med
  .
  [Ändring 16]

| (8) | I enlighet med artikel 28.1 och artikel 41.1 i EU-fördraget är rätten till tillgång till handlingar tillämplig också på handlingar som gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Varje institution bör respektera sina säkerhetsbestämmelser. ▐
  [Ändring 5] |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 28.1 och artikel 41.1 i EU-fördraget är rätten till tillgång till handlingar tillämplig också på handlingar som gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt polisiärt och straffrättsligt samarbete. Varje institution bör respektera sina säkerhetsbestämmelser. ▐
  [Ändring 5]

| (9) | Eftersom fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen inte innehåller några bestämmelser om tillgång till handlingar bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen söka ledning i denna förordning, i enlighet med förklaring nr 41 som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget, beträffande handlingar som gäller verksamhet som omfattas av det fördraget. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen inte innehåller några bestämmelser om tillgång till handlingar bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen söka ledning i denna förordning, i enlighet med förklaring nr 41 som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget, beträffande handlingar som gäller verksamhet som omfattas av det fördraget.

| (10) | Europaparlamentet och rådet antog den 6 september 2006 förordning (EG) nr 1367/2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (5). I fråga om tillgången till handlingar som innehåller miljöinformation bör den här förordningen vara förenlig med förordning (EG) nr 1367/2006. |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentet och rådet antog den 6 september 2006 förordning (EG) nr 1367/2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (5). I fråga om tillgången till handlingar som innehåller miljöinformation bör den här förordningen vara förenlig med förordning (EG) nr 1367/2006.

| (11) | Rådet och kommissionen agerar i egenskap av lagstiftare när de med Europaparlamentets medverkan, även då detta sker med delegerade befogenheter, antar bestämmelser av allmän räckvidd som är rättsligt bindande i eller för medlemsstaterna, genom förordningar, direktiv, rambeslut eller beslut, på grundval av relevanta bestämmelser i fördragen. [Ändring 6] |
| --- | --- |

(11)

Rådet och kommissionen agerar i egenskap av lagstiftare när de med Europaparlamentets medverkan, även då detta sker med delegerade befogenheter, antar bestämmelser av allmän räckvidd som är rättsligt bindande i eller för medlemsstaterna, genom förordningar, direktiv, rambeslut eller beslut, på grundval av relevanta bestämmelser i fördragen. [Ändring 6]

| (12) | I överensstämmelse med de demokratiprinciper som fastställs i artikel 6.1 i EU-fördraget och domstolens rättspraxis om tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001, bör ökad
  tillgång till handlingar ges i de fall där institutionerna agerar i egenskap av lagstiftare, även när det rör sig om delegerade befogenheter.
  Lagstiftningstexter bör skrivas på ett tydligt och begripligt sätt (6) och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Förberedande handlingar och all tillhörande information, inklusive rättsutlåtanden och interinstitutionella förfaranden, bör snabbt göras lättillgängliga för allmänheten på Internet.




  Förbättrade rutiner, mallar och teknik för utarbetande av lagstiftning, liksom tekniska lösningar för att man ska kunna följa exakt hur texten växt fram i förberedande handlingar och för att låta de institutioner och organ som medverkar i förfarandet ta del av dessa handlingar, bör överenskommas av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i enlighet med denna förordning och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. [Ändring 8] |
| --- | --- |

(12)

I överensstämmelse med de demokratiprinciper som fastställs i artikel 6.1 i EU-fördraget och domstolens rättspraxis om tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001, bör ökad
  tillgång till handlingar ges i de fall där institutionerna agerar i egenskap av lagstiftare, även när det rör sig om delegerade befogenheter.
  Lagstiftningstexter bör skrivas på ett tydligt och begripligt sätt (6) och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Förberedande handlingar och all tillhörande information, inklusive rättsutlåtanden och interinstitutionella förfaranden, bör snabbt göras lättillgängliga för allmänheten på Internet.

Förbättrade rutiner, mallar och teknik för utarbetande av lagstiftning, liksom tekniska lösningar för att man ska kunna följa exakt hur texten växt fram i förberedande handlingar och för att låta de institutioner och organ som medverkar i förfarandet ta del av dessa handlingar, bör överenskommas av Europaparlamentet, rådet och kommissionen i enlighet med denna förordning och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. [Ändring 8]

| (13) | Ett interinstitutionellt register över lobbyister och andra berörda parter är ett naturligt verktyg för att främja insyn och öppenhet i lagstiftningsprocessen. [Ändring 11] |
| --- | --- |

(13)

Ett interinstitutionellt register över lobbyister och andra berörda parter är ett naturligt verktyg för att främja insyn och öppenhet i lagstiftningsprocessen. [Ändring 11]

| (14) | Insyn i lagstiftningsprocessen är mycket viktig för medborgarna. Institutionerna bör därför aktivt sprida handlingar som är en del av lagstiftningsprocessen. Aktiv spridning av handlingar bör också uppmuntras på andra områden. |
| --- | --- |

(14)

Insyn i lagstiftningsprocessen är mycket viktig för medborgarna. Institutionerna bör därför aktivt sprida handlingar som är en del av lagstiftningsprocessen. Aktiv spridning av handlingar bör också uppmuntras på andra områden.

| (15) | Kommissionen bör komplettera denna förordning genom att föreslå en rättsakt om gemensamma regler för vidareutnyttjande av institutionernas information och handlingar, vilken ska antas av Europaparlamentet och rådet och, med nödvändig anpassning, tillämpa principerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (7). [Ändring 22] |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör komplettera denna förordning genom att föreslå en rättsakt om gemensamma regler för vidareutnyttjande av institutionernas information och handlingar, vilken ska antas av Europaparlamentet och rådet och, med nödvändig anpassning, tillämpa principerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (7). [Ändring 22]

| (16) | Utan att påverka nationell lagstiftning om tillgång till handlingar och i enlighet med principerna om lojalt samarbete och rättssäkerhet bör medlemsstaterna vid genomförande av EU-institutionernas rättsakter inte undergräva målen med denna förordning, inklusive den grad av insyn som förordningen avser att trygga på EU-nivå, och de bör framför allt se till att sådana nationella bestämmelser i medlemsstaterna som införlivar EU-lagstiftning bör ge unionsmedborgarna och andra berörda personer en klar och tydlig uppfattning av deras rättigheter och skyldigheter och ge nationella domstolar en möjlighet att se till att dessa rättigheter och skyldigheter respekteras. [Ändring 100] |
| --- | --- |

(16)

Utan att påverka nationell lagstiftning om tillgång till handlingar och i enlighet med principerna om lojalt samarbete och rättssäkerhet bör medlemsstaterna vid genomförande av EU-institutionernas rättsakter inte undergräva målen med denna förordning, inklusive den grad av insyn som förordningen avser att trygga på EU-nivå, och de bör framför allt se till att sådana nationella bestämmelser i medlemsstaterna som införlivar EU-lagstiftning bör ge unionsmedborgarna och andra berörda personer en klar och tydlig uppfattning av deras rättigheter och skyldigheter och ge nationella domstolar en möjlighet att se till att dessa rättigheter och skyldigheter respekteras. [Ändring 100]

| (17) | Denna förordning har varken till syfte eller effekt att ändra nationell lagstiftning om tillgång till handlingar men på grund av den princip om lojalt samarbete som styr förbindelserna mellan institutionerna och medlemsstaterna är det dock uppenbart att medlemsstaterna bör
  erbjuda sina medborgare på nationell nivå minst samma grad av insyn som ges på EU-nivå när EU-bestämmelser tillämpas.




  Av samma skäl och utan att det påverkar de nationella parlamentens kontroll bör medlemsstaterna bemöda sig om
  att inte hindra
  behandlingen av EU-säkerhetsklassificerade handlingar
  .
  [Ändring 20] |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning har varken till syfte eller effekt att ändra nationell lagstiftning om tillgång till handlingar men på grund av den princip om lojalt samarbete som styr förbindelserna mellan institutionerna och medlemsstaterna är det dock uppenbart att medlemsstaterna bör
  erbjuda sina medborgare på nationell nivå minst samma grad av insyn som ges på EU-nivå när EU-bestämmelser tillämpas.

Av samma skäl och utan att det påverkar de nationella parlamentens kontroll bör medlemsstaterna bemöda sig om
  att inte hindra
  behandlingen av EU-säkerhetsklassificerade handlingar
  .
  [Ändring 20]

| (18) | Handlingar som hör till icke-lagstiftningsförfaranden, såsom bindande bestämmelser utan allmän räckvidd eller bestämmelser som gäller intern organisation, administrativa eller budgetrelaterade akter, eller icke bindande akter av politisk art (såsom slutsatser, rekommendationer eller resolutioner) bör, i enlighet med principen om god förvaltning i artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, vara lättillgängliga, samtidigt som effektiviteten i institutionernas beslutsprocess bevaras. För varje kategori handlingar bör den ansvariga institutionen, och i förekommande fall andra medverkande institutioner, låta allmänheten få ta del av uppgifter om arbetsflödet i fråga om vilka interna förfaranden som ska följas, vilka organisatoriska enheter som kan vara ansvariga, deras befogenheter, fastställda tidsfrister och kontaktuppgifter. Särskilda arrangemang får överenskommas med förfarandets berörda parter även när allmänheten inte kunnat ges tillgång till handlingarna. Institutionerna bör ta vederbörlig hänsyn till Europeiska ombudsmannens rekommendationer. [Ändring 9] |
| --- | --- |

(18)

Handlingar som hör till icke-lagstiftningsförfaranden, såsom bindande bestämmelser utan allmän räckvidd eller bestämmelser som gäller intern organisation, administrativa eller budgetrelaterade akter, eller icke bindande akter av politisk art (såsom slutsatser, rekommendationer eller resolutioner) bör, i enlighet med principen om god förvaltning i artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, vara lättillgängliga, samtidigt som effektiviteten i institutionernas beslutsprocess bevaras. För varje kategori handlingar bör den ansvariga institutionen, och i förekommande fall andra medverkande institutioner, låta allmänheten få ta del av uppgifter om arbetsflödet i fråga om vilka interna förfaranden som ska följas, vilka organisatoriska enheter som kan vara ansvariga, deras befogenheter, fastställda tidsfrister och kontaktuppgifter. Särskilda arrangemang får överenskommas med förfarandets berörda parter även när allmänheten inte kunnat ges tillgång till handlingarna. Institutionerna bör ta vederbörlig hänsyn till Europeiska ombudsmannens rekommendationer. [Ändring 9]

| (19) | Institutionerna bör komma överens om gemensamma riktlinjer för hur interna handlingar ska registreras, säkerhetsklassificeras och arkiveras för historiska behov i enlighet med de principer som fastställs i denna förordning. Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (8) bör då upphöra att gälla. [Ändring 10] |
| --- | --- |

(19)

Institutionerna bör komma överens om gemensamma riktlinjer för hur interna handlingar ska registreras, säkerhetsklassificeras och arkiveras för historiska behov i enlighet med de principer som fastställs i denna förordning. Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (8) bör då upphöra att gälla. [Ändring 10]

| (20) | För att utveckla institutionernas verksamhet på områden som kräver viss sekretess, bör ett övergripande säkerhetssystem inrättas för hantering av EU-säkerhetsklassificerade uppgifter. Begreppet ”EU-säkerhetsklassificerade uppgifter” bör omfatta alla uppgifter och all materiel som, om de lämnades ut av obehöriga, skulle kunna skada EU:s intressen i olika hög grad, eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen, oavsett om uppgifterna kommer från en källa inom EU eller om de har erhållits från en medlemsstat, ett tredjeland eller en internationell organisation. I enlighet med demokratiprincipen i artikel 6.1 i EU-fördraget bör Europaparlamentet ha tillgång till EU-säkerhetsklassificerade uppgifter i synnerhet då detta är nödvändigt för fullgörandet av lagstiftnings- eller icke-lagstiftningsuppgifter som tillkommer parlamentet enligt fördragen
  .
  [Ändring 13] |
| --- | --- |

(20)

För att utveckla institutionernas verksamhet på områden som kräver viss sekretess, bör ett övergripande säkerhetssystem inrättas för hantering av EU-säkerhetsklassificerade uppgifter. Begreppet ”EU-säkerhetsklassificerade uppgifter” bör omfatta alla uppgifter och all materiel som, om de lämnades ut av obehöriga, skulle kunna skada EU:s intressen i olika hög grad, eller en eller flera av dess medlemsstaters intressen, oavsett om uppgifterna kommer från en källa inom EU eller om de har erhållits från en medlemsstat, ett tredjeland eller en internationell organisation. I enlighet med demokratiprincipen i artikel 6.1 i EU-fördraget bör Europaparlamentet ha tillgång till EU-säkerhetsklassificerade uppgifter i synnerhet då detta är nödvändigt för fullgörandet av lagstiftnings- eller icke-lagstiftningsuppgifter som tillkommer parlamentet enligt fördragen
  .
  [Ändring 13]

| (21) | Gemenskapens institutioner och organ bör hantera
  personuppgifter
  på ett korrekt och öppet sätt som till fullo respekterar rättigheterna för de personer som uppgifterna gäller, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (9)

  och i enlighet med rättspraxis i Europeiska gemenskapernas domstol (nedan kallad EG-domstolen). Institutionerna bör fastställa sina interna förfaranden med vederbörligt beaktande av Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer.




  Efter att förordning (EG) nr 1049/2001 antogs har EG-domstolens rättspraxis samt beslut och yttranden som antagits av Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen klargjort förhållandet mellan den förordningen och förordning (EG) nr 45/2001, nämligen att det är förordning (EG) nr 1049/2001 som ska tillämpas för begäranden om handlingar som innehåller personuppgifter och att alla eventuella undantag från reglerna om tillgång till handlingar och information i syfte att skydda personuppgifter måste grundas på behovet att skydda en enskild persons privatliv och integritet. [Ändring 7] |
| --- | --- |

(21)

Gemenskapens institutioner och organ bör hantera
  personuppgifter
  på ett korrekt och öppet sätt som till fullo respekterar rättigheterna för de personer som uppgifterna gäller, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (9)

  och i enlighet med rättspraxis i Europeiska gemenskapernas domstol (nedan kallad EG-domstolen). Institutionerna bör fastställa sina interna förfaranden med vederbörligt beaktande av Europeiska datatillsynsmannens rekommendationer.

Efter att förordning (EG) nr 1049/2001 antogs har EG-domstolens rättspraxis samt beslut och yttranden som antagits av Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen klargjort förhållandet mellan den förordningen och förordning (EG) nr 45/2001, nämligen att det är förordning (EG) nr 1049/2001 som ska tillämpas för begäranden om handlingar som innehåller personuppgifter och att alla eventuella undantag från reglerna om tillgång till handlingar och information i syfte att skydda personuppgifter måste grundas på behovet att skydda en enskild persons privatliv och integritet. [Ändring 7]

| (22) | Rätten till tillgång till offentliga handlingar bör inte påverka rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Om en person begär tillgång till uppgifter som rör honom eller henne bör en institution på eget initiativ undersöka om personen i fråga har rätt till tillgång till uppgifterna enligt förordning (EG) nr 45/2001. [Ändring 99] |
| --- | --- |

(22)

Rätten till tillgång till offentliga handlingar bör inte påverka rätten till tillgång till personuppgifter enligt förordning (EG) nr 45/2001. Om en person begär tillgång till uppgifter som rör honom eller henne bör en institution på eget initiativ undersöka om personen i fråga har rätt till tillgång till uppgifterna enligt förordning (EG) nr 45/2001. [Ändring 99]

| (23) | Artikel 4 i Europaparlamentets ledamotsstadga undantar handlingar som tillhör Europaparlamentets ledamöter från att omfattas av den definition av ”handling” som används i denna förordning. Då sådana handlingar översänds till institutioner utanför lagstiftningsförfarandet omfattas de fortfarande av det skydd som artikel 6 i ledamotsstadgan fastställer. För att skydda Europeiska unionens demokratiska principer bör vid tolkningen av denna förordning vederbörlig hänsyn därför tas till behovet att skydda Europaparlamentets ledamöters politiska verksamhet, såsom den fastställs i ledamotsstadgan. [Ändring 116] |
| --- | --- |

(23)

Artikel 4 i Europaparlamentets ledamotsstadga undantar handlingar som tillhör Europaparlamentets ledamöter från att omfattas av den definition av ”handling” som används i denna förordning. Då sådana handlingar översänds till institutioner utanför lagstiftningsförfarandet omfattas de fortfarande av det skydd som artikel 6 i ledamotsstadgan fastställer. För att skydda Europeiska unionens demokratiska principer bör vid tolkningen av denna förordning vederbörlig hänsyn därför tas till behovet att skydda Europaparlamentets ledamöters politiska verksamhet, såsom den fastställs i ledamotsstadgan. [Ändring 116]

| (24) | Tydliga regler bör antas om utlämnande av handlingar som härrör från medlemsstaterna, handlingar från tredje man som utgör underlag för rättsliga förfaranden och handlingar som institutionerna erhållit i kraft av sin rätt att göra utredningar enligt EG-rätten. |
| --- | --- |

(24)

Tydliga regler bör antas om utlämnande av handlingar som härrör från medlemsstaterna, handlingar från tredje man som utgör underlag för rättsliga förfaranden och handlingar som institutionerna erhållit i kraft av sin rätt att göra utredningar enligt EG-rätten.

| (25) | EG-domstolen har klargjort att skyldigheten att rådgöra med medlemsstaterna i fråga om begäranden om tillgång till handlingar som härrör från dem inte ger medlemsstaterna någon vetorätt rörande sådan tillgång och inte heller rätt att åberopa nationella lagar eller bestämmelser. Dessutom har domstolen klargjort att en institution som erhållit en begäran kan vägra att lämna ut en handling endast på grundval av de undantag som tas upp i denna förordning. Det behövs emellertid fortfarande ett klargörande om vilken status handlingar från tredje part ska ha, för att se till att i synnerhet information som berör lagstiftningsförfaranden inte sprids i större utsträckning till de berörda parterna, inklusive myndigheter i tredjeländer, än till unionsmedborgarna, som kommer att omfattas av lagstiftningen. [Ändring 93 och 110] |
| --- | --- |

(25)

EG-domstolen har klargjort att skyldigheten att rådgöra med medlemsstaterna i fråga om begäranden om tillgång till handlingar som härrör från dem inte ger medlemsstaterna någon vetorätt rörande sådan tillgång och inte heller rätt att åberopa nationella lagar eller bestämmelser. Dessutom har domstolen klargjort att en institution som erhållit en begäran kan vägra att lämna ut en handling endast på grundval av de undantag som tas upp i denna förordning. Det behövs emellertid fortfarande ett klargörande om vilken status handlingar från tredje part ska ha, för att se till att i synnerhet information som berör lagstiftningsförfaranden inte sprids i större utsträckning till de berörda parterna, inklusive myndigheter i tredjeländer, än till unionsmedborgarna, som kommer att omfattas av lagstiftningen. [Ändring 93 och 110]

| (26) | I enlighet med artikel 255.1 i EG-fördraget bör kommissionen omgående ge allmänheten tillgång till alla handlingar som rör de pågående internationella förhandlingarna om handelsavtalet för bekämpning av varumärkesförfalskning (Acta). [Ändring 109] |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 255.1 i EG-fördraget bör kommissionen omgående ge allmänheten tillgång till alla handlingar som rör de pågående internationella förhandlingarna om handelsavtalet för bekämpning av varumärkesförfalskning (Acta). [Ändring 109]

| (27) | För att öka öppenheten i institutionernas arbete bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen bevilja tillgång såväl till handlingar som upprättats av institutionerna själva som till sådana de mottagit. ║En medlemsstat ║kan begära att
  Europaparlamentet,
  kommissionen eller rådet inte vidarebefordrar en handling som härrör från den staten till tredje part
  utanför själva institutionerna
  , utan att medlemsstaten dessförinnan har lämnat sitt medgivande.
  En institution som tar emot en sådan begäran men inte bifaller den bör ange skälen för sitt beslut. Enligt artikel 296 i EG-fördraget ska ingen medlemsstat vara skyldig att lämna sådan information vars avslöjande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen. [Ändring 14] |
| --- | --- |

(27)

För att öka öppenheten i institutionernas arbete bör Europaparlamentet, rådet och kommissionen bevilja tillgång såväl till handlingar som upprättats av institutionerna själva som till sådana de mottagit. ║En medlemsstat ║kan begära att
  Europaparlamentet,
  kommissionen eller rådet inte vidarebefordrar en handling som härrör från den staten till tredje part
  utanför själva institutionerna
  , utan att medlemsstaten dessförinnan har lämnat sitt medgivande.
  En institution som tar emot en sådan begäran men inte bifaller den bör ange skälen för sitt beslut. Enligt artikel 296 i EG-fördraget ska ingen medlemsstat vara skyldig att lämna sådan information vars avslöjande den anser strida mot sina väsentliga säkerhetsintressen. [Ändring 14]

| (28) | I princip bör samtliga handlingar
  som institutionerna utarbetar eller tar emot och som har anknytning till deras verksamhet registreras och
  göras tillgängliga för allmänheten.
  Utan att det påverkar Europaparlamentets kontrollmöjligheter kan
  emellertid
  tillgång till en handling i dess helhet eller till delar av den senareläggas
  .
  [Ändring 15] |
| --- | --- |

(28)

I princip bör samtliga handlingar
  som institutionerna utarbetar eller tar emot och som har anknytning till deras verksamhet registreras och
  göras tillgängliga för allmänheten.
  Utan att det påverkar Europaparlamentets kontrollmöjligheter kan
  emellertid
  tillgång till en handling i dess helhet eller till delar av den senareläggas
  .
  [Ändring 15]

| (29) | Institutionerna bör se till att utvecklingen av informationsteknik medför att rätten till tillgång blir lättare att utöva och att den inte leder till att den information som är tillgänglig för allmänheten minskar. [Ändring 17] |
| --- | --- |

(29)

Institutionerna bör se till att utvecklingen av informationsteknik medför att rätten till tillgång blir lättare att utöva och att den inte leder till att den information som är tillgänglig för allmänheten minskar. [Ändring 17]

| (30) | För att säkerställa att rätten till tillgång till handlingar respekteras fullt ut bör ett administrativt förfarande med två steg tillämpas, där det dessutom ska vara möjligt att begära domstolsprövning eller framföra klagomål till ombudsmannen. |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa att rätten till tillgång till handlingar respekteras fullt ut bör ett administrativt förfarande med två steg tillämpas, där det dessutom ska vara möjligt att begära domstolsprövning eller framföra klagomål till ombudsmannen.

| (31) | Institutionerna
  bör
  på ett konsekvent och samordnat sätt
  informera allmänheten om de
  åtgärder som vidtagits för att tillämpa denna förordning,
  och utbilda sin personal i att bistå medborgare som önskar utöva sina rättigheter i enlighet med denna förordning. ▐
  [Ändring 19]


  ▐
  [Ändring 21] |
| --- | --- |

(31)

Institutionerna
  bör
  på ett konsekvent och samordnat sätt
  informera allmänheten om de
  åtgärder som vidtagits för att tillämpa denna förordning,
  och utbilda sin personal i att bistå medborgare som önskar utöva sina rättigheter i enlighet med denna förordning. ▐
  [Ändring 19]

▐
  [Ändring 21]

| (32) | I enlighet med artikel 255.3 i EG-fördraget
  och med de principer och bestämmelser som fastställs i denna förordning
  ska varje institution i sin arbetsordning utarbeta särskilda bestämmelser om tillgång till institutionens handlingar (10)
   (11)
   (12).
  [Ändring 23] |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 255.3 i EG-fördraget
  och med de principer och bestämmelser som fastställs i denna förordning
  ska varje institution i sin arbetsordning utarbeta särskilda bestämmelser om tillgång till institutionens handlingar (10)
   (11)
   (12).
  [Ändring 23]

| (33) | För att säkerställa att denna förordning tillämpas fullt ut i samband med all unionens verksamhet bör alla organ som inrättas av institutionerna tillämpa de principer som fastställs i denna förordning.
  Alla andra EU-institutioner uppmanas att vidta jämförbara åtgärder i enlighet med artikel 1 i EU-fördraget. [Ändring 12] |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa att denna förordning tillämpas fullt ut i samband med all unionens verksamhet bör alla organ som inrättas av institutionerna tillämpa de principer som fastställs i denna förordning.
  Alla andra EU-institutioner uppmanas att vidta jämförbara åtgärder i enlighet med artikel 1 i EU-fördraget. [Ändring 12]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

Allmänna principer

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna förordning är

| a) | att
  i enlighet med artikel 255 i EG-fördraget
  fastställa principer, villkor och gränser, under hänsynstagande till allmänna eller enskilda intressen, för rätten till tillgång till ║ handlingar
  från Europaparlamentet, rådet och kommissionen
  (nedan kallade institutionerna)
  samt från alla byråer och andra organ som dessa institutioner inrättat
  på ett sätt som ger största möjliga tillgång till sådana handlingar,
  [Ändring 24] |
| --- | --- |

a)

att
  i enlighet med artikel 255 i EG-fördraget
  fastställa principer, villkor och gränser, under hänsynstagande till allmänna eller enskilda intressen, för rätten till tillgång till ║ handlingar
  från Europaparlamentet, rådet och kommissionen
  (nedan kallade institutionerna)
  samt från alla byråer och andra organ som dessa institutioner inrättat
  på ett sätt som ger största möjliga tillgång till sådana handlingar,
  [Ändring 24]

| b) | att fastställa bestämmelser som garanterar att det blir så enkelt som möjligt att utöva denna rätt |
| --- | --- |

b)

att fastställa bestämmelser som garanterar att det blir så enkelt som möjligt att utöva denna rätt

| c) | att främja
  insynsvänliga och
  goda förvaltningsrutiner
  inom institutionerna för att förbättra tillgången
  till
  deras
  handlingar
  , [Ändring 25] |
| --- | --- |

c)

att främja
  insynsvänliga och
  goda förvaltningsrutiner
  inom institutionerna för att förbättra tillgången
  till
  deras
  handlingar
  , [Ändring 25]

Artikel 2

Tillgångsberättigade
  ▐[Ändring 27]

1.   Varje fysisk eller juridisk person
  och varje sammanslutning av juridiska eller fysiska personer
  ska ha rätt till tillgång till institutionernas handlingar, med beaktande av de principer, villkor och gränser som fastställs i denna förordning.
  [Ändring 28]

▐ [Ändringar 29, 30, 31, 32, 33 och 34]

2.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas på handlingar som omfattas av artikel 4 i Europaparlamentets ledamotsstadga. [Ändring 114]

3.
     
  För att säkerställa att principen om institutionell öppenhet tillämpas fullt ut ska medborgarna garanteras tillgång till handlingar som rör överträdelseförfaranden och åtgärder i samband med dessa. [Ändring 108]

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.
     
  Denna förordning ska tillämpas på alla handlingar som finns hos en institution, det vill säga handlingar som upprättats eller mottagits och som innehas av institutionen, inom Europeiska unionens samtliga verksamhetsområden.

2.
     
  Handlingar ska göras tillgängliga för allmänheten antingen i elektronisk form i Europeiska unionens officiella tidning eller i ett officiellt institutionsregister eller efter en skriftlig ansökan.

Handlingar som upprättats eller mottagits under ett lagstiftningsförfarande ska göras direkt tillgängliga i enlighet med artikel 11
  .

3.
     
  Denna förordning ska inte påverka allmänhetens förbättrade rätt till tillgång till handlingar som innehas av institutionerna, vilken kan följa av folkrättsliga instrument eller av rättsakter som institutionerna antagit för att genomföra dessa instrument eller av medlemsstaternas lagstiftning. [Ändring 35]

Artikel 4

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   ”handling”:
  alla uppgifter och
  allt innehåll, oberoende av medium (på papper eller lagrat i elektronisk form, ljud- och bildupptagningar samt audiovisuella upptagningar)
  ,
  som
  har samband med den policy, de åtgärder och de beslut som omfattas av institutionens ansvarsområde
  ;
  information som finns att hämta i elektroniska
  system för
  lagring,
  behandling och återvinning av uppgifter
  (inbegripet externa system som används för institutionens verksamhet) ska betraktas
  som
  en eller fler
  handlingar.
  En institution som avser att inrätta ett nytt system för elektronisk lagring eller väsentligt ändra ett befintligt system ska bedöma vilken inverkan detta kan ha på den rätt till tillgång till handlingar som föreskrivs genom denna förordning och agera så att öppenhetsmålet främjas
  .

Funktionerna för återvinning av information som institutionerna lagrar i elektroniska lagringssystem ska anpassas för att kunna hantera upprepade förfrågningar från allmänheten som inte kan hanteras med hjälp av de verktyg som för närvarande finns tillgängliga för systemens drift
  .
  [Ändring 36]

b)
     
  ”säkerhetsklassificerade handlingar”
  :

c)
     
  ”lagstiftningshandlingar”
  :

d)
     
  ”icke-lagstiftningshandlingar”
  :

e)
     
  ”administrativa handlingar”
  :

f)
     
  ”arkiv”
  :

g)
     
  ”historiskt arkiv”
  :

h)   ”tredje part”: varje fysisk eller juridisk person eller enhet utanför den berörda institutionen, däribland medlemsstaterna, övriga gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan eller andra institutioner och organ samt tredjeländer.

En detaljerad förteckning över alla kategorier av akter som omfattas av definitionerna i leden a–e ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på institutionernas hemsidor på Internet. Institutionerna ska även komma överens om och offentliggöra sina gemensamma kriterier för arkivering. [Ändring 43]

Artikel 5

Säkerhetsklassificerade handlingar

1.
     
  När det på grundval av artikel 6.1 kan motiveras av allmänintresset, och utan att det påverkar Europaparlamentets eller de nationella parlamentens kontroll, ska en institution säkerhetsklassificera en handling vars utlämnande skulle kunna skada skyddet av Europeiska unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen.

Följande säkerhetsklassificering ska användas:

a)
     ”UE TRÈS SECRET/EU TOP SECRET”:

b)
     ”UE SECRET/EU SECRET”:

c)
     ”UE CONFIDENTIEL/EU CONFIDENTIAL”:

d)
     ”UE RESTREINT/EU RESTRICTED”:

2.
     
  Uppgifter ska bara säkerhetsklassificeras när det är nödvändigt.

Den part som uppgifterna härrör från ska, om så är möjligt, på handlingen ange ett datum eller en tidsperiod då uppgifterna får inplaceras i en lägre säkerhetsklassificeringsgrad eller säkerhetsklassificeringen kan hävas.

I annat fall ska denne se över handlingarna minst vart femte år för att säkerställa att den ursprungliga säkerhetsklassificeringen fortfarande är nödvändig.

Säkerhetsklassificeringen ska anges klart och korrekt och upprätthållas bara så länge som uppgifterna kräver skydd.

Ansvaret för säkerhetsklassificering av uppgifter och för eventuell senare inplacering av dem i en lägre säkerhetsklassificeringsgrad eller hävande av säkerhetsklassificeringen åligger endast den institution som uppgifterna härrör från eller den institution som tagit emot en säkerhetsklassificerad handling från tredje part eller från en annan institution.

3.
     
  Säkerhetsklassificerade handlingar får inte lämnas ut till tredje part utan samtycke av den part uppgifterna härrör från. Detta ska dock inte påverka andra EU-institutioners rätt till tillgång.

Institutioner som nekar tredje part tillgång ska ange skälen för sitt beslut på ett sådant sätt att de intressen som skyddas enligt artikel 6.1 inte skadas.

När mer än en institution är involverad i behandlingen av en säkerhetsklassificerad handling ska samma säkerhetsklassificeringsgrad anges, och medling ska inledas om institutionerna har olika uppfattning om vilket skydd som ska ges.

Handlingar som avser lagstiftningsförfaranden ska inte säkerhetsklassificeras. Genomförandeåtgärder ska säkerhetsklassificeras innan de antas om deras säkerhetsklassificering är nödvändig och syftar till att motverka negativa effekter på själva åtgärderna. Internationella avtal som omfattar utbyte av konfidentiella uppgifter som ingås på Europeiska unionens eller gemenskapens vägnar kan inte ge ett tredjeland eller en internationell organisation rätt att hindra Europaparlamentet från att få tillgång till konfidentiella uppgifter.

4.
     
  En ansökan om tillgång till en säkerhetsklassificerad handling i enlighet med de förfaranden som anges i artiklarna 7 och 8 ska behandlas enbart av personer som har rätt att befatta sig med sådana handlingar. Dessa personer ska även bedöma vilka referenser till säkerhetsklassificerade handlingar som kan göras i det offentliga registret.

5.
     
  Säkerhetsklassificerade handlingar får föras in i en institutions register eller lämnas ut endast om den part varifrån handlingen härrör gett sitt samtycke.

6.
     
  En institution som beslutar att vägra tillgång till en säkerhetsklassificerad handling ska ange skälen för sitt beslut på ett sådant sätt att de intressen som skyddas av de undantag som fastställs i artikel 6.1 inte skadas.

7.
     
  Utan att det påverkar de nationella parlamentens kontroll ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som behövs för att se till att principerna i denna förordning efterlevs när medlemsstaterna hanterar ansökningar om säkerhetsklassificerade EU-handlingar.

8.
     
  Institutionernas säkerhetsbestämmelser om säkerhetsklassificerade handlingar ska offentliggöras.

9.
     
  Europaparlamentet ska ha tillgång till säkerhetsklassificerade handlingar genom ett särskilt tillsynsutskott bestående av ledamöter som utses av talmanskonferensen. Dessa ledamöter måste godkännas i en särskild prövning och under ed högtidligt lova att inte på något sätt avslöja innehållet i den information de får tillgång till.

Europaparlamentet ska i sin arbetsordning och i enlighet med de uppgifter det tilldelas enligt fördragen fastställa säkerhetsregler och påföljder motsvarande dem som rådet och kommissionen fastställt i sina interna säkerhetsbestämmelser. [Ändring 44]

Artikel 6

Allmänna
  undantag
  från rätten till tillgång [Ändring 45]

1.   
  Utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5 ska
  institutionerna ║ vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för det allmänna samhällsintresset i fråga om:
  [Ändring 46]

| a) | inrikes
  allmän säkerhet
  i Europeiska unionen eller i en eller flera av dess medlemsstater
  ,
  [Ändring 47] |
| --- | --- |

a)

inrikes
  allmän säkerhet
  i Europeiska unionen eller i en eller flera av dess medlemsstater
  ,
  [Ändring 47]

| b) | försvar och militära frågor, |
| --- | --- |

b)

försvar och militära frågor,

| c) | den enskildes privatliv och integritet, i enlighet med de gemenskapsrättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter, särskilt de bestämmelser som gäller för institutionerna enligt artikel 286 i EG-fördraget och den princip om insynsvänlig och god förvaltning som fastställs ovan i artikel 1 c i denna förordning, [Ändring 49] |
| --- | --- |

c)

den enskildes privatliv och integritet, i enlighet med de gemenskapsrättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter, särskilt de bestämmelser som gäller för institutionerna enligt artikel 286 i EG-fördraget och den princip om insynsvänlig och god förvaltning som fastställs ovan i artikel 1 c i denna förordning, [Ändring 49]

| d) | internationella förbindelser, |
| --- | --- |

d)

internationella förbindelser,

| e) | gemenskapens eller en medlemsstats finansiella, monetära eller ekonomiska politik, |
| --- | --- |

e)

gemenskapens eller en medlemsstats finansiella, monetära eller ekonomiska politik,

| f) | miljön, till exempel sällsynta arters häckningsplatser. |
| --- | --- |

f)

miljön, till exempel sällsynta arters häckningsplatser.

2.   Institutionerna ska vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för
  allmänna eller enskilda intressen avseende [Ändring 48]

| a) | en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, |
| --- | --- |

a)

en fysisk eller juridisk persons affärsintressen,

| b) | immateriella rättigheter |
| --- | --- |

b)

immateriella rättigheter

| c) | juridisk rådgivning och rättsliga förfaranden,
  utom då det gäller juridisk rådgivning i samband med beredningen av en rättsakt eller en icke-lagstiftningsakt med allmän räckvidd
  ,
  [Ändring 50] |
| --- | --- |

c)

juridisk rådgivning och rättsliga förfaranden,
  utom då det gäller juridisk rådgivning i samband med beredningen av en rättsakt eller en icke-lagstiftningsakt med allmän räckvidd
  ,
  [Ändring 50]

| d) | syftet med inspektioner, utredningar och revisioner; |
| --- | --- |

d)

syftet med inspektioner, utredningar och revisioner;

| e) | objektiviteten och opartiskheten i
  förfaranden för offentlig upphandling tills den upphandlande institutionen fattat sitt beslut, eller, när det är fråga om förfaranden för att rekrytera personal, objektiviteten och opartiskheten hos en uttagningskommitté tills tillsättningsmyndigheten fattat sitt beslut
  .
  [Ändring 51] |
| --- | --- |

e)

objektiviteten och opartiskheten i
  förfaranden för offentlig upphandling tills den upphandlande institutionen fattat sitt beslut, eller, när det är fråga om förfaranden för att rekrytera personal, objektiviteten och opartiskheten hos en uttagningskommitté tills tillsättningsmyndigheten fattat sitt beslut
  .
  [Ändring 51]

▐
  [Ändring 52]

3.   Undantagen i punkt 2 ska vara tillämpliga om det inte föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande.
  Ett starkt
  allmänintresse av utlämnande
  föreligger
  om
  de begärda handlingarna upprättats eller mottagits under förfaranden för antagande av EU-rättsakter eller icke-lagstiftningsakter med allmän räckvidd. Vid avvägningen av allmänintresset av utlämnande ska särskild vikt fästas vid om de
  begärda
  handlingarna rör skyddet av de grundläggande rättigheterna eller rätten att leva i en sund miljö
  .
  [Ändring 53]

4.
     
  Vid definitionen av ”övervägande allmänintresse av utlämnande” ska vederbörlig hänsyn tas till behovet att skydda Europaparlamentets ledamöters politiska verksamhet och oberoende, särskilt med beaktande av artikel 6.2 i ledamotsstadgan. [Ändring 115]

5.
     
  Handlingar vars utlämnande skulle utgöra en risk för miljöskyddsvärden, till exempel sällsynta arters häckningsplatser, ska endast lämnas ut i enlighet med förordning (EG) nr 1367/2006. [Ändring 54]

6.   
  Personuppgifter ska inte lämnas ut om ett sådant utlämnande skulle skada den berörda personens rätt till privatliv och integritet. Sådan skada ska inte anses föreligga

| — | om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen, |
| --- | --- |

—

om uppgifterna enbart rör den berörda personens yrkesverksamhet såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen,

| — | om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående, |
| --- | --- |

—

om uppgifterna enbart rör en offentlig person såvida det inte, på grund av särskilda omständigheter, finns skäl att anta att utlämnandet skulle få negativa följder för den personen eller dennes närstående,

| — | om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke. |
| --- | --- |

—

om uppgifterna redan har offentliggjorts med den berörda personens samtycke.

Personuppgifter ska dock lämnas ut om ett övervägande allmänintresse kräver att de utlämnas. I sådana fall ska den institution eller det organ som berörs åläggas att ange allmänintresset. Institutionen eller organet ska även uppge på vilket sätt allmänintresset väger tyngre än den berörda personens intressen i det enskilda fallet.

Om en institution eller ett organ vägrar att lämna ut en handling på grundval av punkt 1 ska den överväga om handlingen delvis kan lämnas ut. [Ändring 90, 96 och 102]

7.   Om enbart delar av den begärda handlingen omfattas av något av undantagen, ska övriga delar av handlingen lämnas ut.

8.   De undantag som anges i denna artikel ska
  inte tillämpas på handlingar som överlämnats i samband med beredningen av en rättsakt eller av en icke-lagstiftningsakt med allmän räckvidd. Undantagen
  ska enbart tillämpas under den period då skyddet är motiverat på grundval av handlingens innehåll. Undantagen får gälla i högst 30 år. För handlingar som omfattas av undantaget gällande
  den enskildes privatliv och integritet
  får undantaget om det är nödvändigt fortsätta att gälla även efter denna period.
  [Ändring 55]

9.
     
  De undantag som fastställs i denna artikel ska inte tolkas som att de hänvisar till information av allmänintresse om mottagare av medel från Europeiska unionen som finns tillgänglig inom ramen för systemet för finansiell öppenhet. [Ändring 56]

Artikel 7

Samråd
  med tredje part [Ändring 57]

1.   Handlingar som härrör från tredje part ska institutionen
  lämna ut utan samråd med upphovsmannen om det står klart att inget av undantagen i denna förordning är tillämpligt
  .
  Samråd med
  tredje
  part ska hållas om denna part vid överlämnandet av handlingen begärt att handlingen ska hanteras på ett särskilt sätt
  , för att bedöma om de undantag som anges i
  denna förordning
  ska tillämpas.
  Handlingar som lämnas till institutionerna för att påverka det politiska beslutsfattandet bör offentliggöras. [Ändring 58]

2.   Om ansökan avser sådana handlingar från en medlemsstat

| — | som inte överlämnats
  av medlemsstaten i dess egenskap av medlem av rådet,
  eller |
| --- | --- |

—

som inte överlämnats
  av medlemsstaten i dess egenskap av medlem av rådet,
  eller

| — | som inte gäller information som överlämnats till kommissionen om genomförandet av EU:s handlingsprogram och lagstiftning |
| --- | --- |

—

som inte gäller information som överlämnats till kommissionen om genomförandet av EU:s handlingsprogram och lagstiftning

ska samråd hållas med den berörda medlemsstaten
  . Den institution som har handlingen i sin besittning ska lämna ut den, om inte den berörda medlemsstaten motsätter sig detta med stöd i undantagen i artikel 4 eller
  motsvarande
  bestämmelser
  i den egna lagstiftningen, eller om den inte på grundval av artikel 296.1 a i EG-fördraget anser att sådan utlämning skulle strida mot landets väsentliga säkerhetsintressen
  . Institutionen ska bedöma rimligheten i de skäl som medlemsstaten anger.
  [Ändring 91]

3.   
  Utan att det påverkar de nationella parlamentens kontroll, ska
  en medlemsstat
  när den
  tar emot en begäran om tillgång till en handling som medlemsstaten innehar och som härrör från en institution ║, om det inte är uppenbart att handlingen ska eller inte ska lämnas ut, rådgöra med institutionen i fråga för att fatta ett beslut som inte äventyrar syftena med denna förordning. En medlemsstat kan i stället hänskjuta en sådan begäran till institutionen.
  [Ändring 60]

Artikel 8

Mångfaldigande av handlingar

Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av befintliga bestämmelser om upphovsrätt som kan begränsa tredje parts rätt ▐ att mångfaldiga eller utnyttja handlingar som lämnats ut.
  [Ändring 82]

Artikel 9

Principen om god förvaltning

Institutionerna ska på grundval av kodexen för god förvaltningssed anta och offentliggöra allmänna riktlinjer om tillämpningsområdet för de skyldigheter om sekretess och tystnadsplikt som anges i artikel 287 i EG-fördraget, skyldigheter som bygger på sund och insynsvänlig förvaltning och skyddet av personuppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001. Genom dessa riktlinjer ska även de påföljder fastställas som är tillämpliga i fall av överträdelser av denna förordning i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och i anställningsvillkoren för övriga anställda samt i institutionernas interna bestämmelser. [Ändring 107]

AVDELNING II

Insyn i lagstiftning- och icke-lagstiftningsarbete

Artikel 10

Insyn i lagstiftningsarbetet

1.
     
  I överensstämmelse med de demokratiprinciper som fastställs i artikel 6.1 i EU-fördraget och med domstolens rättspraxis om tillämpning av förordning (EG) nr 1049/2001, ska institutioner som agerar i egenskap av lagstiftare, även när det rör sig om delegerade befogenheter, erbjuda största möjliga tillgång till sin verksamhet.

2.
     
  Handlingar som rör institutionernas lagstiftningsprogram, inledande samråd med civilsamhället, konsekvensanalyser och andra förberedande handlingar som har anknytning till ett lagstiftningsförfarande, ska göras tillgängliga på en användarvänlig interinstitutionell webbsida och offentliggöras i en särskild serie av Europeiska unionens officiella tidning.

3.
     
  Lagstiftningsförslag och andra EU-rättsakter ska utformas på ett tydligt och begripligt sätt, och institutionerna ska komma överens om gemensamma riktlinjer och mallar för texterna som förbättrar rättssäkerheten i enlighet med domstolens rättspraxis i detta ämne.

4.
     
  Under lagstiftningsförfarandet ska varje institution eller organ som medverkar i beslutsprocessen offentliggöra sina förberedande handlingar och all därtill hörande information, inklusive rättsutlåtanden, i en särskild serie av Europeiska unionens officiella tidning och på en gemensam webbsida på Internet där gången i det berörda förfarandet återges från inledning till avslutning.

5.
     
  Alla initiativ eller handlingar från någon berörd part som syftar till att på något sätt påverka beslutsprocessen ska offentliggöras.

6.
     
  Antagna rättsakter ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning enligt artikel 13 i denna förordning.

7.
     
  På grund av den princip om lojalt samarbete som styr förbindelserna mellan institutionerna och medlemsstaterna och för att inte hindra att målen med denna förordning uppnås ska medlemsstaterna verka för en motsvarande grad av insyn vad avser nationella genomförandeåtgärder för rättsakter från EU-institutionerna, särskilt genom att tydligt offentliggöra referenserna till de nationella åtgärderna. Målet är att ge medborgarna en klar och tydlig förståelse av deras rättigheter och skyldigheter till följd av särskilda EU-bestämmelser och ge nationella domstolar en möjlighet att se till att dessa rättigheter och skyldigheter respekteras i enlighet med principerna om rättssäkerhet och skyddet av den enskilde individen. [Ändring 103]

Artikel 11

Offentliggörande i Officiella tidningen

1.   
  I enlighet med de principer som fastställs i denna förordning ska institutionerna komma överens om hur Europeiska unionens officiella tidning ska struktureras och presenteras med beaktande av det befintliga interinstitutionella avtalet.

Utöver de akter som avses i artikel 254.1 och 254.2 i EG-fördraget och artikel 163 första stycket i Euratomfördraget ska följande handlingar offentliggöras i Officiella tidningen, om inte annat följer av
  artikel 6
  i denna förordning:

▐

| a) | Gemensamma ståndpunkter som antagits av rådet enligt förfarandena i artiklarna 251 och 252 i EG-fördraget samt motiveringarna för dessa ståndpunkter och Europaparlamentets ståndpunkter i dessa förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Gemensamma ståndpunkter som antagits av rådet enligt förfarandena i artiklarna 251 och 252 i EG-fördraget samt motiveringarna för dessa ståndpunkter och Europaparlamentets ståndpunkter i dessa förfaranden.

| b) | Andra direktiv än sådana som avses i artikel 254.1 och 254.2 i EG-fördraget, andra beslut än de som avses i artikel 254.1 i EG-fördraget samt rekommendationer och yttranden.


  ▐ |
| --- | --- |

b)

Andra direktiv än sådana som avses i artikel 254.1 och 254.2 i EG-fördraget, andra beslut än de som avses i artikel 254.1 i EG-fördraget samt rekommendationer och yttranden.

▐

| c) | Konventioner undertecknade mellan medlemsstater på grundval av artikel 293 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

c)

Konventioner undertecknade mellan medlemsstater på grundval av artikel 293 i EG-fördraget.

| d) | Internationella avtal som ingåtts av gemenskapen eller i enlighet med artikel 24 i EU-fördraget.
  ▐ |
| --- | --- |

d)

Internationella avtal som ingåtts av gemenskapen eller i enlighet med artikel 24 i EU-fördraget.

▐

| e) | Gemensamma ståndpunkter enligt artikel 34.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

e)

Gemensamma ståndpunkter enligt artikel 34.2 i EU-fördraget.

| f) | De rambeslut och de beslut som avses i artikel 34.2 i EU-fördraget
  . |
| --- | --- |

f)

De rambeslut och de beslut som avses i artikel 34.2 i EU-fördraget
  .

| g) | Konventioner som har utarbetats av rådet enligt artikel 34.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

g)

Konventioner som har utarbetats av rådet enligt artikel 34.2 i EU-fördraget.

2.
     
  Andra handlingar som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning ska fastställas genom ett gemensamt beslut av Europaparlamentet och rådet efter förslag från förvaltningskommittén för Europeiska unionens publikationsbyrå (13)

  .
  [Ändring 74 och 105]

Artikel 12

Förvaltningsrutiner
  för ökad öppenhet
  inom institutionerna
  [Ändring 77]

1.   Institutionerna ska utveckla goda förvaltningsrutiner för att underlätta utövandet av den rätt till tillgång till handlingar som garanteras genom denna förordning.
  Institutionerna ska organisera och lagra de uppgifter de förfogar över på ett sådant sätt att allmänheten kan ges tillgång till dem utan att detta kräver ytterligare åtgärder. [Ändring 78]

2.
     
  För att se till att principerna om öppenhet och god förvaltning verkligen tillämpas ska de berörda institutionerna komma överens om gemensamma tillämpningsbestämmelser och förfaranden för hur handlingar ska presenteras, säkerhetsklassificeras eller fråntas sin säkerhetsklassificering, registreras och spridas.

För att underlätta en verklig diskussion bland de aktörer som deltar i beslutsprocessen och utan att det påverkar principen om öppenhet ska institutionerna klargöra för medborgarna om och när det, under beslutsprocessens olika skeden, inte är möjligt att bevilja tillgång till handlingar. Dessa begränsningar ska inte gälla när beslutet väl har fattats. [Ändring 79]

3.
     
  Institutionerna ska på ett korrekt och insynsvänligt sätt informera allmänheten om sin organisationsstruktur genom att ange sina enheters behörighetsområden, det interna arbetsflödet och riktlinjegivande tidsfrister för de förfaranden som ingår i deras behörighetsområden samt uppgifter om vilka enheter medborgarna kan vända sig till för att få hjälp och information eller för att framställa klagomål. [Ändring 80]

4.   Institutionerna ska inrätta en interinstitutionell
  artikel 255-kommitté
  som ska undersöka
  och utbyta
  de bästa rutinerna,
  ringa in hinder för tillgång och användbarhet och spåra opublicerade uppgiftskällor,
  ta upp eventuella meningsskiljaktigheter
  , främja driftskompatibilitet, vidareutnyttjande och sammanslagning av register, standardisera kodningen av handlingar genom en europeisk standardiseringsorganisation, skapa en enda EU-portal för att garantera tillgång till alla EU-handlingar
  och diskutera den framtida utvecklingen i fråga om allmänhetens tillgång till handlingar.
  [Ändring 81]

Artikel 13

Finansiell insyn

Uppgifter som rör EU:s budget, dess genomförande och mottagarna av EU-medel och -bidrag ska vara offentliga och tillgängliga för medborgarna.

Dessa uppgifter ska även finnas tillgängliga via en särskild webbsida och databas som ska upprättas för att säkra finansiell insyn i EU:s verksamhet och som ska tillåta sökningar för ovanstående uppgifter. [Ändring 85]

AVDELNING III

Metoden för tillgång

Artikel 14

Direkt tillgång till handlingar

1.
     
  Institutionerna ska i största möjliga utsträckning ge allmänheten direkt tillgång till handlingar i elektronisk form eller via ett register, i enlighet med den berörda institutionens bestämmelser. [Ändring 71]

2.   
  Institutionerna ska göra alla handlingar direkt tillgängliga för allmänheten i elektronisk form eller via ett register, särskilt sådana
  handlingar som upprättats eller mottagits i samband med ett förfarande för att anta EU-rättsakter eller icke-lagstiftningsakter med allmän räckvidd ▐.
  [Ändring 72]

3.   Om möjligt ska andra handlingar, i synnerhet handlingar som rör utformning av policy eller strategier, göras direkt tillgängliga i elektronisk form.

4.   Om direkt tillgång inte ges via registret ska registret i största möjliga utsträckning ange var handlingen finns.

5.   
  Institutionerna ska införa ett gemensamt gränssnitt för sina register över handlingar, och ska särskilt se till att inrätta en gemensam plats för direkt tillgång till handlingar som har upprättats eller mottagits i samband med ett förfarande för att anta rättsakter eller icke-lagstiftningsakter med allmän räckvidd
  .
  [Ändring 73]

Artikel 15

Register

1.   För att medborgarna effektivt ska kunna utnyttja sina rättigheter enligt denna förordning, ska varje institution ställa ett register över handlingar till allmänhetens förfogande. Tillgång till registret bör ges i elektronisk form. Hänvisningar till handlingar ska omgående föras in i registret.

2.   Registret ska för varje handling innehålla ett referensnummer (inklusive i förekommande fall den interinstitutionella referensen), ämnet och/eller en kort beskrivning av innehållet i handlingen och det datum då handlingen mottogs eller upprättades och registrerades. Hänvisningarna ska göras på ett sätt som inte undergräver skyddet för intressena i artikel 4 a.

3.   
  Utan att det påverkar institutionernas interna bestämmelser ska varje institutions register eller registersystem (när samma institution har flera register) i synnerhet innehålla hänvisningar till

| — | inkommande och utgående handlingar samt institutionens officiella post, i den mån den överensstämmer med definitionen i artikel 5, |
| --- | --- |

—

inkommande och utgående handlingar samt institutionens officiella post, i den mån den överensstämmer med definitionen i artikel 5,

| — | dagordningar till och sammanfattningar från sammanträden samt handlingar som utarbetats för att spridas inför sammanträden och andra handlingar som sprids under sammanträden. |
| --- | --- |

—

dagordningar till och sammanfattningar från sammanträden samt handlingar som utarbetats för att spridas inför sammanträden och andra handlingar som sprids under sammanträden.

Varje institution ska

| — | senast ... (14) anta och offentliggöra interna bestämmelser om registrering av handlingar, |
| --- | --- |

—

senast ... (14) anta och offentliggöra interna bestämmelser om registrering av handlingar,

| — | senast ... (15) se till att institutionens register kan användas fullt ut. [Ändring 70] |
| --- | --- |

—

senast ... (15) se till att institutionens register kan användas fullt ut. [Ändring 70]

Artikel 16

Ansökningar

1.   En ansökan om tillgång till en handling ska inges i skriftlig form på valfritt sätt, inklusive i elektronisk form, på ett av de språk som anges i artikel 314 i EG-fördraget och vara tillräckligt utförlig för att institutionen ska kunna identifiera handlingen. Sökanden är inte skyldig att ange några skäl för sin ansökan.

2.   Om en ansökan inte är tillräckligt utförlig ska institutionen
  inom 15 arbetsdagar
  uppmana sökanden att förtydliga sin ansökan och bistå sökanden med detta, t.ex. genom att tillhandahålla information om användning av de offentliga registren över handlingar. ▐
  [Ändring 62]

3.   Om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar får den berörda institutionen informellt samråda med sökanden för att finna en rimlig och praktisk lösning.

4.   Institutionerna ska ge medborgarna information om och hjälp med på vilket sätt en ansökan ska göras och var den ska ges in.

Artikel 17

Behandling av ursprungliga ansökningar

1.   En ansökan om tillgång till en handling ska behandlas skyndsamt. En bekräftelse om mottagande ska skickas till sökanden. Institutionen ska inom
  högst
  15 arbetsdagar efter det att en ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den i enlighet med artikel 10 inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökningen helt eller delvis har avslagits och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en bekräftande ansökan i enlighet med punkt 4 i den här artikeln.
  [Ändring 63]

2.   I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i punkt 1 förlängas med
  högst
  15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.
  [Ändring 64]

3.   Om ansökningen helt eller delvis avslås får sökanden inom 15 arbetsdagar efter att ha mottagit institutionens besked ge in en bekräftande ansökan till institutionen med begäran om omprövning
  , och om sökanden ifrågasätter att det berörda intresset verkligen kan skadas och/eller hävdar att det föreligger ett övervägande allmänintresse av utlämnande, får sökanden uppmana Europeiska ombudsmannen att lämna en oberoende och objektiv bild av skadefrågan och/eller av huruvida det föreligger ett övervägande allmänintresse
  .

I väntan på Europeiska ombudsmannens yttrande ska tidsfristen enligt punkt 1 uppskjutas med högst 30 arbetsdagar.

I anslutning till att Europeiska ombudsmannens yttrande avgetts, eller senast efter det att tidsfristen på 30 arbetsdagar löpt ut, får sökanden inom 15 arbetsdagar ge in en bekräftande ansökan till institutionen med begäran om omprövning. [Ändring 104]

4.   Om inget besked ges av institutionen inom den föreskrivna tidsfristen ska sökanden ha rätt att inge en bekräftande ansökan.

Artikel 18

Behandling av bekräftande ansökningar

1.   En bekräftande ansökan ska behandlas skyndsamt. Institutionen ska inom
  15 arbetsdagar
  efter det att en sådan ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den i enlighet med artikel 10 inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökan helt eller delvis har avslagits. Om en ansökan helt eller delvis avslås ska institutionen underrätta sökanden om de rättsmedel som finns.
  [Ändring 66]

2.   I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i punkt 1 förlängas med
  högst
  15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.
  [Ändring 67]

3.   Om en ansökan helt eller delvis avslås kan sökanden väcka talan mot institutionen vid förstainstansrätten eller framföra klagomål till ombudsmannen enligt de villkor som anges i artikel 230 respektive 195 i EG-fördraget.

4.   Om inget besked ges av institutionen inom den föreskrivna tidsfristen, ska ansökan anses ha avslagits och sökanden ska ha rätt att väcka talan mot institutionen eller framföra klagomål till ombudsmannen i enlighet med relevanta bestämmelser i EG-fördraget.

▐ [Ändring 68]

Artikel 19

Tillgång efter en ansökan

1.   Sökanden ska få tillgång till en handling antingen genom att få ta del av den på stället eller genom att erhålla en kopia, inklusive en kopia i elektronisk form, om handlingen finns i sådan form, i enlighet med sökandens önskemål.

2.   Om en handling är offentliggjord och lätt tillgänglig för sökanden, får institutionen fullgöra sitt åliggande att ge tillgång till handlingen genom att upplysa sökanden om hur denne kan få tillgång till den begärda handlingen.

3.   Handlingen ska ställas till förfogande i en befintlig version och i ett befintligt format (inklusive i elektroniskt eller i ett alternativt format såsom blindskrift, stor stil eller bandupptagning), med fullständigt beaktande av sökandens önskemål.

4.   
  Även när det gäller utskrifter eller handlingar i elektroniskt format baserade på information som finns att hämta i elektroniska system för lagring, behandling och återvinning av uppgifter, får kostnaden för att ta fram handlingarna åläggas sökanden. Ingen extra avgift ska tas ut om institutionen redan har tagit fram de berörda handlingarna. Den sökande ska i förväg informeras om kostnaderna och om hur avgiften beräknas. [Ändring 69]

5.   Den här förordningen berör inte de särskilda bestämmelser som kan ha fastställts i EG-rätten eller nationell rätt t.ex. om avgifter för att få tillgång till handlingar.

Artikel 20

Information

1.   Varje institution ska vidta nödvändiga åtgärder för att upplysa allmänheten om de rättigheter som följer av denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska samarbeta med institutionerna när det gäller att ge medborgarna information.

Artikel 21

Informationsansvariga

1.
     
  Varje generaldirektorat för varje institution ska utse en informationsansvarig person med uppgift att se till att bestämmelserna i denna förordning efterlevs och att man har goda förvaltningsrutiner inom generaldirektoratet.

2.
     
  Den informationsansvarige ska besluta vilken information som är lämplig att ge allmänheten när det gäller

| a) | tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

tillämpningen av denna förordning,

| b) | goda rutiner, |
| --- | --- |

b)

goda rutiner,

och ska se till att den informationen sprids i lämplig form och på lämpligt sätt.

3.
     
  Den informationsansvarige ska bedöma huruvida enheterna inom hans eller hennes generaldirektorat har goda rutiner.

4.
     
  Den informationsansvarige får hänvisa den person som söker information till ett annat direktorat, om den sökta informationen ligger utanför direktoratets behörighetsområde men ingår i ett annat direktorats behörighetsområde inom samma institution, förutsatt att den informationsansvarige känner till detta. [Ändring 106]

AVDELNING IV

Slutbestämmelser

Artikel 22

Rapporter

1.   Varje institution ska årligen offentliggöra en rapport för föregående år, vilken ska ta upp det antal fall då institutionen har avslagit ansökningar om tillgång till handlingar, skälen för dessa avslagsbeslut samt antalet känsliga handlingar som inte har registerförts.

2.
     
  Kommissionen ska senast den ...* offentliggöra en rapport om tillämpningen av principerna i denna förordning och ge rekommendationer som vid behov även innehåller förslag om en översyn av denna förordning vilka föranletts av förändringar av den nuvarande situationen och ett handlingsprogram med åtgärder som institutionerna ska vidta. [Ändring 83]

Artikel 23

Upphävande

Förordning (EG) nr 1049/2001 ska upphöra att gälla den [...].

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilagan.

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  ...

1

(2)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  

  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

3

EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(4)  

  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 151.

4

EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 151.

(5)  EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

5

(6)  
  Interinstitutionellt avtal av den 22 december 1998 om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (EGT C 73, 17.3.1999, s. 1).

6

Interinstitutionellt avtal av den 22 december 1998 om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet (EGT C 73, 17.3.1999, s. 1).

(7)  

  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

7

EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

(8)  

  EGT L 43, 15.2.1983, s. 1.

8

EGT L 43, 15.2.1983, s. 1.

(9)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

9

(10)  EGT L 340, 31.12.1993, s. 43.

10

(11)  EGT L 46, 18.2.1994, s. 58.

11

(12)  EGT L 263, 25.9.1997, s. 27.

12

(13)  
  Se artikel 7 i SEC(2008)2109.

13

Se artikel 7 i SEC(2008)2109.

(14)  
  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

14

Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(15)  
  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Onsdag 11 mars 2009BILAGA

JÄMFÖRELSETABELL (1)

| Förordning (EG) nr 1049/2001 | Den här förordningen |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2 | — |
| Artikel 2.3 | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.4 | Artikel 2.3 |
| Artikel 2.5 | Artikel 2.4 |
| — | Artikel 2.5 |
| — | Artikel 2.6 |
| Artikel 2.6 | Artikel 2.7 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4.1.a | Artikel 4.1 |
| Artikel 4.1.b | Artikel 4.5 |
| Artikel 4.2 | Artikel 4.2 |
| Artikel 4.3 | Artikel 4.3 |
| Artikel 4.4 | Artikel 5.1 |
| Artikel 4.5 | Artikel 5.2 |
| — | Artikel 4.4 |
| Artikel 4.6 | Artikel 4.6 |
| Artikel 4.7 | Artikel 4.7 |
| Artikel 5 | Artikel 5.3 |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Artikel 17.1 | Artikel 17 |
| Artikel 17.2 | — |
| Artikel 18 | — |
| — | Artikel 18 |
| — | Artikel 19 |
| — | Bilaga |

Förordning (EG) nr 1049/2001

Den här förordningen

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

—

Artikel 2.3

Artikel 2.2

Artikel 2.4

Artikel 2.3

Artikel 2.5

Artikel 2.4

—

Artikel 2.5

—

Artikel 2.6

Artikel 2.6

Artikel 2.7

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4.1.a

Artikel 4.1

Artikel 4.1.b

Artikel 4.5

Artikel 4.2

Artikel 4.2

Artikel 4.3

Artikel 4.3

Artikel 4.4

Artikel 5.1

Artikel 4.5

Artikel 5.2

—

Artikel 4.4

Artikel 4.6

Artikel 4.6

Artikel 4.7

Artikel 4.7

Artikel 5

Artikel 5.3

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

Artikel 17.1

Artikel 17

Artikel 17.2

—

Artikel 18

—

—

Artikel 18

—

Artikel 19

—

Bilaga

---

(1)  Behöver uppdateras

---

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/381

---

Onsdag 11 mars 2009Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

P6_TA(2009)0115

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 mars 2009 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

2010/C 87 E/63

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0869),

med beaktande av artikel 128.2 i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0050/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0052/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att meddela om rådet tänker avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att meddela om rådet tänker avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet tänker ändra kommissionens förslag i hög grad. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet tänker ändra kommissionens förslag i hög grad.

| 4. | Europaparlamentet upprepar den uppmaning man sedan länge riktat till kommissionen och rådet om att se till att parlamentet får tillräckligt med tid och i varje fall inte mindre än fem månader för att fullgöra sin rådgivande funktion, så som den definieras i artikel 128.2 i fördraget, under den fullständiga översyn av sysselsättningsriktlinjerna som enligt planerna ska genomföras under slutet av 2010. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar den uppmaning man sedan länge riktat till kommissionen och rådet om att se till att parlamentet får tillräckligt med tid och i varje fall inte mindre än fem månader för att fullgöra sin rådgivande funktion, så som den definieras i artikel 128.2 i fördraget, under den fullständiga översyn av sysselsättningsriktlinjerna som enligt planerna ska genomföras under slutet av 2010.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 12 mars 2009

| 1.4.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 87/381

---

Torsdag 12 mars 2009En flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet *

P6_TA(2009)0128

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 mars 2009 om förslaget till rådets förordning om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i Atlanten och Medelhavet (KOM(2009)0093 – C6-0081/2009 –2009/0029(CNS))

2010/C 87 E/64

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0093),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0081/2009)

med beaktande av artiklarna 51 och 134 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) | I Iccats återhämtningsplan uppmuntras de avtalsslutande parterna att frivilligt minska sina fångster av blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet 2009 så att beståndet kan återhämta sig. Vissa avtalsslutande parter har gått med på detta. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

(3a)

I Iccats återhämtningsplan uppmuntras de avtalsslutande parterna att frivilligt minska sina fångster av blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet 2009 så att beståndet kan återhämta sig. Vissa avtalsslutande parter har gått med på detta.

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 2 – led g

| g) | gemensam fiskeinsats: all fiskeverksamhet som utövas gemensamt av två eller flera fångstfartyg som för flagg från olika avtalsslutande parter eller från olika medlemsstater och där ett fångstfartygs fångst tilldelas ett eller flera andra fångstfartyg enligt en fördelningsnyckel. |
| --- | --- |

g)

gemensam fiskeinsats: all fiskeverksamhet som utövas gemensamt av två eller flera fångstfartyg som för flagg från olika avtalsslutande parter eller från olika medlemsstater och där ett fångstfartygs fångst tilldelas ett eller flera andra fångstfartyg enligt en fördelningsnyckel.

| g) | gemensam fiskeinsats: all fiskeverksamhet som utövas gemensamt av två eller flera fångstfartyg som för flagg från olika avtalsslutande parter eller från olika medlemsstater
  eller av fartyg som för samma flagg
  och där ett fångstfartygs fångst tilldelas ett eller flera andra fångstfartyg enligt en fördelningsnyckel. |
| --- | --- |

g)

gemensam fiskeinsats: all fiskeverksamhet som utövas gemensamt av två eller flera fångstfartyg som för flagg från olika avtalsslutande parter eller från olika medlemsstater
  eller av fartyg som för samma flagg
  och där ett fångstfartygs fångst tilldelas ett eller flera andra fångstfartyg enligt en fördelningsnyckel.

Ändring 5

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 6 – stycke 3

Flaggmedlemsstaten får beordra fartyget att gå mot en hamn som den har utsett, när de individuella kvoterna anses vara uttömda.

Flaggmedlemsstaten
  ska dra in tillståndet att fiska efter blåfenad tonfisk och
  får beordra fartyget att gå mot en hamn som den har utsett, när de individuella kvoterna anses vara uttömda.

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – inledningen

1.   Befälhavare på de fiskefartyg från gemenskapen som avses i artikel 14 i denna förordning eller deras ombud ska, genom undantag från artikel 7 i förordning (EEG) nr 2847/93, minst fyra timmar före beräknad ankomsttid i hamn meddela den behöriga myndigheten i den medlemsstat (inbegripet flaggmedlemsstaten) eller i den avtalsslutande part vars utsedda hamnar eller landningsanläggning de vill använda

1.   Befälhavare på de fiskefartyg från gemenskapen som avses i artikel 14 i denna förordning eller deras ombud ska, genom undantag från artikel 7 i förordning (EEG) nr 2847/93, minst fyra timmar före beräknad ankomsttid i hamn
  eller, om avståndet till hamnen är kortare, när fiskeinsatsen avslutats och innan återfärden påbörjas,
  meddela den behöriga myndigheten i den medlemsstat (inbegripet flaggmedlemsstaten) eller i den avtalsslutande part vars utsedda hamnar eller landningsanläggning de vill använda

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2 – led a

| a) | beräknad ankomsttid, |
| --- | --- |

a)

beräknad ankomsttid,

| a) | datum, anlöpshamn och
  beräknad ankomsttid, |
| --- | --- |

a)

datum, anlöpshamn och
  beräknad ankomsttid,

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2 – led a

| a) | observatörstäckning på
  minst 20 %
  av dess aktiva ringnotsfartyg på över 24 m, |
| --- | --- |

a)

observatörstäckning på
  minst 20 %
  av dess aktiva ringnotsfartyg på över 24 m,

| a) | observatörstäckning på
  100 %
  av dess aktiva ringnotsfartyg på över 24 m, |
| --- | --- |

a)

observatörstäckning på
  100 %
  av dess aktiva ringnotsfartyg på över 24 m,

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2 – led b

| b) | observatörstäckning under fiskeinsatsen vid gemensamma fiskeinsatser. |
| --- | --- |

b)

observatörstäckning under fiskeinsatsen vid gemensamma fiskeinsatser.

| b) | observatörstäckning
  på varje fångstfartyg
  under fiskeinsatsen vid gemensamma fiskeinsatser. |
| --- | --- |

b)

observatörstäckning
  på varje fångstfartyg
  under fiskeinsatsen vid gemensamma fiskeinsatser.

---