# Uradni list C 67E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.067.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 67E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5318. marec 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.067.slv

Uradni list

Evropske unije

C 67E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5318. marec 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 3. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/01 | Divjina v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o divjini v Evropi (2008/2210(INI)) | 1 |
| 2010/C 067E/02 | Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o agendi za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva (2008/2134(INI)) | 5 |
| 2010/C 067E/03 | Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (2008/2139(INI)) | 10 |
| 2010/C 067E/04 | 2. strateški pregled energetske politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (2008/2239(INI)) | 16 |
| 2010/C 067E/05 | Nediskriminacija na podlagi spola in solidarnost med generacijamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2008/2118(INI)) | 31 |
| 2010/C 067E/06 | Boj proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografijiPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 Svetu o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (2008/2144(INI)) | 38 |
| 2010/C 067E/07 | Ponovno oddajanje televizije NTDTV na Kitajskem prek EutelsataIzjava Evropskega parlamenta o ponovnem oddajanju televizije NTDTV na Kitajskem prek Eutelsata | 42 |
| | Sreda, 4. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/08 | 2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembahResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (2008/2105(INI)) | 44 |
| PRILOGA A: | 82 |
| PRILOGA B: | 84 |
| 2010/C 067E/09 | Doseganje energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o izzivu doseganja energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije | 85 |
| 2010/C 067E/10 | Vračanje in preselitev zapornikov iz GvantanamaResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Gvantanamu | 91 |
| | Četrtek, 5. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/11 | Izvajanje Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev v Evropski uniji: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008 (2008/2235(INI)) | 94 |
| 2010/C 067E/12 | Krepitev vloge evropskih MSP v mednarodni trgoviniResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o okrepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (2008/2205(INI)) | 101 |
| 2010/C 067E/13 | Mednarodna trgovina in internetResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (2008/2204(INI)) | 112 |
| 2010/C 067E/14 | Vplivi sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o vplivu sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (2008/2170(INI)) | 120 |
| 2010/C 067E/15 | KosovoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Kosovu in vlogi EU | 126 |
| 2010/C 067E/16 | Trgovinski in gospodarski odnosi s KitajskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (2008/2171(INI)) | 132 |
| 2010/C 067E/17 | ŠrilankaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Šrilanki | 141 |
| 2010/C 067E/18 | Položaj burmanskih beguncev na TajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o položaju burmanskih beguncev na Tajskem | 144 |
| 2010/C 067E/19 | Zavrnitev izročitve Cesareja Battistija s strani BrazilijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o zavrnitvi izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije | 146 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

2010/C 067E/01

Divjina v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o divjini v Evropi (2008/2210(INI))

1

2010/C 067E/02

Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o agendi za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva (2008/2134(INI))

5

2010/C 067E/03

Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (2008/2139(INI))

10

2010/C 067E/04

2. strateški pregled energetske politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (2008/2239(INI))

16

2010/C 067E/05

Nediskriminacija na podlagi spola in solidarnost med generacijamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2008/2118(INI))

31

2010/C 067E/06

Boj proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografijiPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 Svetu o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (2008/2144(INI))

38

2010/C 067E/07

Ponovno oddajanje televizije NTDTV na Kitajskem prek EutelsataIzjava Evropskega parlamenta o ponovnem oddajanju televizije NTDTV na Kitajskem prek Eutelsata

42

Sreda, 4. februarja 2009

2010/C 067E/08

2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembahResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (2008/2105(INI))

44

PRILOGA A:

82

PRILOGA B:

84

2010/C 067E/09

Doseganje energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o izzivu doseganja energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije

85

2010/C 067E/10

Vračanje in preselitev zapornikov iz GvantanamaResolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Gvantanamu

91

Četrtek, 5. februarja 2009

2010/C 067E/11

Izvajanje Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev v Evropski uniji: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008 (2008/2235(INI))

94

2010/C 067E/12

Krepitev vloge evropskih MSP v mednarodni trgoviniResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o okrepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (2008/2205(INI))

101

2010/C 067E/13

Mednarodna trgovina in internetResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (2008/2204(INI))

112

2010/C 067E/14

Vplivi sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvojResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o vplivu sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (2008/2170(INI))

120

2010/C 067E/15

KosovoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Kosovu in vlogi EU

126

2010/C 067E/16

Trgovinski in gospodarski odnosi s KitajskoResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (2008/2171(INI))

132

2010/C 067E/17

ŠrilankaResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Šrilanki

141

2010/C 067E/18

Položaj burmanskih beguncev na TajskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o položaju burmanskih beguncev na Tajskem

144

2010/C 067E/19

Zavrnitev izročitve Cesareja Battistija s strani BrazilijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o zavrnitvi izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije

146

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 3. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/20 | Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu RansdorfuSklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2008/2176(IMM)) | 148 |

II   Sporočila

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

2010/C 067E/20

Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu RansdorfuSklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2008/2176(IMM))

148

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 3. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/21 | Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/ZDA *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS)) | 149 |
| 2010/C 067E/22 | Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/Rusija *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS)) | 150 |
| | Sreda, 4. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/23 | Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***IPredlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD)) | 151 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav | 151 |
| | Četrtek, 5. februarja 2009 |
| 2010/C 067E/24 | Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS)) | 152 |
| 2010/C 067E/25 | Dajanje krme v promet in njena uporaba ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD)) | 155 |
| P6_TC1-COD(2008)0050Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi z dne 5. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 in razveljavitvi direktiv 79/373/EGS, 80/511/EGS, 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe 2004/217/ES | 155 |
| PRILOGA | 156 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

2010/C 067E/21

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/ZDA *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

149

2010/C 067E/22

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/Rusija *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

150

Sreda, 4. februarja 2009

2010/C 067E/23

Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***IPredlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

151

P6_TC1-COD(2007)0094Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

151

Četrtek, 5. februarja 2009

2010/C 067E/24

Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

152

2010/C 067E/25

Dajanje krme v promet in njena uporaba ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

155

P6_TC1-COD(2008)0050Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi z dne 5. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 in razveljavitvi direktiv 79/373/EGS, 80/511/EGS, 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe 2004/217/ES

155

PRILOGA

156

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/1

---

Divjina v Evropi

P6_TA(2009)0034

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o divjini v Evropi (2008/2210(INI))

(2010/C 67 E/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (1) (Direktiva o pticah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (1) (Direktiva o pticah),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (2) (Direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (2) (Direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju ekološkega omrežja posebnih ohranitvenih območij v Evropski uniji Natura 2000, oblikovanega z navedenima direktivama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ekološkega omrežja posebnih ohranitvenih območij v Evropski uniji Natura 2000, oblikovanega z navedenima direktivama,

| — | ob upoštevanju rezultatov devetega srečanja konference pogodbenic (COP 9) Konvencije o biotski raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov devetega srečanja konference pogodbenic (COP 9) Konvencije o biotski raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju poročila št. 3/2008 Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropski gozdovi – razmere v ekosistemih in trajnostna raba“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila št. 3/2008 Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropski gozdovi – razmere v ekosistemih in trajnostna raba“,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0478/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0478/2008),

| A. | ker je učinkovito varstvo in po potrebi obnova zadnjih evropskih območij divjine bistvenega pomena za zaustavitev zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010, |
| --- | --- |

A.

ker je učinkovito varstvo in po potrebi obnova zadnjih evropskih območij divjine bistvenega pomena za zaustavitev zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010,

| B. | ker cilj zaustavitve zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010 ne bo dosežen in ker se že čuti negativen družbeni in gospodarski vpliv zmanjševanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, |
| --- | --- |

B.

ker cilj zaustavitve zmanjševanja biotske raznovrstnosti do leta 2010 ne bo dosežen in ker se že čuti negativen družbeni in gospodarski vpliv zmanjševanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev,

| C. | ker bi Evropska unija morala graditi na sedanjih dosežkih, kot je Natura 2000, ter razvijati bistveno močnejši in ambicioznejši nov političen okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2010, |
| --- | --- |

C.

ker bi Evropska unija morala graditi na sedanjih dosežkih, kot je Natura 2000, ter razvijati bistveno močnejši in ambicioznejši nov političen okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2010,

| D. | ker direktivi o pticah in habitatih zagotavljata trden in uporaben okvir za varstvo narave, skupaj z območji divjine, pred škodljivim razvojem, |
| --- | --- |

D.

ker direktivi o pticah in habitatih zagotavljata trden in uporaben okvir za varstvo narave, skupaj z območji divjine, pred škodljivim razvojem,

| E. | ker cilji politike Evropske unije za biotsko raznovrstnost ter direktiv o pticah in habitatih še zdaleč niso ustrezno vključeni v sektorske politike, kot so kmetijstvo, regionalni razvoj, energija ali promet, |
| --- | --- |

E.

ker cilji politike Evropske unije za biotsko raznovrstnost ter direktiv o pticah in habitatih še zdaleč niso ustrezno vključeni v sektorske politike, kot so kmetijstvo, regionalni razvoj, energija ali promet,

| F. | ker številna območja divjine zagotavljajo pomembne zaloge ogljika, njihovo varstvo pa je pomembno za biotsko raznovrstnost ter za varstvo podnebja, |
| --- | --- |

F.

ker številna območja divjine zagotavljajo pomembne zaloge ogljika, njihovo varstvo pa je pomembno za biotsko raznovrstnost ter za varstvo podnebja,

| G. | ker učinek invazivnih tujih vrst na biotsko raznovrstnost resno ogroža območja divjine, kjer zgodnje odkrivanje invazivnih vrst morda ni mogoče in kjer lahko pride do večje ekološke in gospodarske škode, še preden je mogoče ukrepati, |
| --- | --- |

G.

ker učinek invazivnih tujih vrst na biotsko raznovrstnost resno ogroža območja divjine, kjer zgodnje odkrivanje invazivnih vrst morda ni mogoče in kjer lahko pride do večje ekološke in gospodarske škode, še preden je mogoče ukrepati,

Opredelitev in kartiranje

| 1. | poziva Komisijo, naj opredeli, kaj je divjina; opredelitev mora upoštevati vidike, kot so ekosistemske storitve, ohranitvena vrednost, podnebne spremembe in trajnostna raba; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj opredeli, kaj je divjina; opredelitev mora upoštevati vidike, kot so ekosistemske storitve, ohranitvena vrednost, podnebne spremembe in trajnostna raba;

| 2. | poziva Komisijo, naj pooblasti Evropsko agencijo za okolje in druge ustrezne evropske organe, da kartirajo zadnja evropska območja divjine, da se opredeli sedanja razporeditev, raven biotske raznovrstnosti ter površina še neokrnjenih območij in območij z minimalno človeško dejavnostjo (razdeljenih v glavne habitatne tipe: področja divjine z gozdovi, v sladkih vodah in na morju); |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pooblasti Evropsko agencijo za okolje in druge ustrezne evropske organe, da kartirajo zadnja evropska območja divjine, da se opredeli sedanja razporeditev, raven biotske raznovrstnosti ter površina še neokrnjenih območij in območij z minimalno človeško dejavnostjo (razdeljenih v glavne habitatne tipe: področja divjine z gozdovi, v sladkih vodah in na morju);

| 3. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo o vrednosti in koristih varstva divjine; ta študija mora zlasti obravnavati vprašanja, povezana z ekosistemskimi storitvami, ravnjo biotske raznovrstnosti na območjih divjine, prilagajanjem podnebnim spremembam in trajnostnim turizmom, povezanim z naravo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pripravi študijo o vrednosti in koristih varstva divjine; ta študija mora zlasti obravnavati vprašanja, povezana z ekosistemskimi storitvami, ravnjo biotske raznovrstnosti na območjih divjine, prilagajanjem podnebnim spremembam in trajnostnim turizmom, povezanim z naravo;

Oblikovanje območij divjine

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi strategijo EU o divjini, ki bo skladna z direktivama o pticah in habitatih, ter pri tem uporabi ekosistemski pristop, s katerim bo določila ogrožene vrste in biotope, ter določi prednostne naloge; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pripravi strategijo EU o divjini, ki bo skladna z direktivama o pticah in habitatih, ter pri tem uporabi ekosistemski pristop, s katerim bo določila ogrožene vrste in biotope, ter določi prednostne naloge;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo območja divjine; poudarja, da so potrebna posebna sredstva za zmanjšanje razdrobljenosti, skrbno upravljanje območij, ponovno prepuščenih divjini, vzpostavitev mehanizmov in programov za nadomestila, ozaveščanje, dvig razumevanja ter uveljavitev pojmov v zvezi z divjino, kot je vloga prostih naravnih procesov in strukturnih elementov, ki nastanejo s takšnimi procesi, pri spremljanju in merjenju ugodnega ohranitvenega stanja; meni, da mora to delo potekati v sodelovanju z lokalnim prebivalstvom in zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo območja divjine; poudarja, da so potrebna posebna sredstva za zmanjšanje razdrobljenosti, skrbno upravljanje območij, ponovno prepuščenih divjini, vzpostavitev mehanizmov in programov za nadomestila, ozaveščanje, dvig razumevanja ter uveljavitev pojmov v zvezi z divjino, kot je vloga prostih naravnih procesov in strukturnih elementov, ki nastanejo s takšnimi procesi, pri spremljanju in merjenju ugodnega ohranitvenega stanja; meni, da mora to delo potekati v sodelovanju z lokalnim prebivalstvom in zainteresiranimi stranmi;

Promoviranje

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z lokalnimi nevladnimi organizacijami, zainteresiranimi stranmi in lokalnim prebivalstvom pri predstavljanju divjine kot vrednote; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z lokalnimi nevladnimi organizacijami, zainteresiranimi stranmi in lokalnim prebivalstvom pri predstavljanju divjine kot vrednote;

| 7. | poziva države članice, naj uvedejo in podprejo informacijske kampanje za ozaveščanje splošne javnosti o divjini in njenem pomenu ter spodbujajo stališče, da je varovanje biotske raznovrstnosti lahko v skladu z gospodarsko rastjo in zaposlovanjem; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj uvedejo in podprejo informacijske kampanje za ozaveščanje splošne javnosti o divjini in njenem pomenu ter spodbujajo stališče, da je varovanje biotske raznovrstnosti lahko v skladu z gospodarsko rastjo in zaposlovanjem;

| 8. | poziva države članice, naj izmenjujejo izkušnje o najboljših praksah in pridobljena znanja o območjih divjine, tako da povežejo najpomembnejše evropske strokovnjake pri preučitvi pojma divjine v Evropski uniji ter uvrstitvi divjine med evropske teme; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj izmenjujejo izkušnje o najboljših praksah in pridobljena znanja o območjih divjine, tako da povežejo najpomembnejše evropske strokovnjake pri preučitvi pojma divjine v Evropski uniji ter uvrstitvi divjine med evropske teme;

| 9. | ob upoštevanju izčrpno dokumentirane škode, ki jo turizem marsikje povzroča najdragocenejši evropski naravni dediščini, poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo upravljanje turizma, tudi kadar gre za vodenje obiskovalcev po habitatih in živalstvu območja divjine, skrajno previdno ter da bodo pri tem v celoti uporabljene izkušnje o zmanjševanju njegovega vpliva, pridobljene znotraj in zunaj Evrope, in po potrebi upoštevan člen 6 Direktive o habitatih; preučiti je treba modele, po katerih na območjih divjine večinoma ni dovoljen dostop (razen za odobrene znanstvene raziskave), omejen del takega območja pa je odprt za visokokakovosten trajnostni turizem, ki temelji na izkušnjah z divjino in lokalnim skupnostim prinaša gospodarske koristi; |
| --- | --- |

9.

ob upoštevanju izčrpno dokumentirane škode, ki jo turizem marsikje povzroča najdragocenejši evropski naravni dediščini, poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo upravljanje turizma, tudi kadar gre za vodenje obiskovalcev po habitatih in živalstvu območja divjine, skrajno previdno ter da bodo pri tem v celoti uporabljene izkušnje o zmanjševanju njegovega vpliva, pridobljene znotraj in zunaj Evrope, in po potrebi upoštevan člen 6 Direktive o habitatih; preučiti je treba modele, po katerih na območjih divjine večinoma ni dovoljen dostop (razen za odobrene znanstvene raziskave), omejen del takega območja pa je odprt za visokokakovosten trajnostni turizem, ki temelji na izkušnjah z divjino in lokalnim skupnostim prinaša gospodarske koristi;

Boljše varstvo

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost učinkovitemu varstvu območij divjine; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost učinkovitemu varstvu območij divjine;

| 11. | poziva Komisijo, naj ugotovi, katere so neposredne nevarnosti v zvezi z območji divjine; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj ugotovi, katere so neposredne nevarnosti v zvezi z območji divjine;

| 12. | poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna priporočila, ki bodo države članice usmerila glede najboljših pristopov za zagotovitev zaščite naravnih habitatov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezna priporočila, ki bodo države članice usmerila glede najboljših pristopov za zagotovitev zaščite naravnih habitatov;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zavarujejo območja divjine z učinkovitejšim in doslednejšim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih, Okvirne direktive o vodah (3) in Okvirne direktive o morski strategiji (4) ter z boljšim financiranjem, da bi preprečili uničenje teh območij zaradi škodljivega, neekološkega razvoja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj zavarujejo območja divjine z učinkovitejšim in doslednejšim izvajanjem direktiv o pticah in habitatih, Okvirne direktive o vodah (3) in Okvirne direktive o morski strategiji (4) ter z boljšim financiranjem, da bi preprečili uničenje teh območij zaradi škodljivega, neekološkega razvoja;

| 14. | pozdravlja pregled direktiv o pticah in habitatih, da bi jih po potrebi prilagodili za boljšo zaščito ogroženih vrst in biotopov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja pregled direktiv o pticah in habitatih, da bi jih po potrebi prilagodili za boljšo zaščito ogroženih vrst in biotopov;

| 15. | poziva Komisijo, naj sprejme partnersko pobudo Wild Europe, pri kateri sodeluje več naravovarstvenih organizacij, ki se posebej ukvarjajo z območji divjine ali poldivjine, med drugimi Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN), Svetovna komisija za zaščitena območja (IUCN-WCPA), Svetovni sklad za naravo (WWF), partnerska organizacija Birdlife International in pobuda PAN Parks; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj sprejme partnersko pobudo Wild Europe, pri kateri sodeluje več naravovarstvenih organizacij, ki se posebej ukvarjajo z območji divjine ali poldivjine, med drugimi Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN), Svetovna komisija za zaščitena območja (IUCN-WCPA), Svetovni sklad za naravo (WWF), partnerska organizacija Birdlife International in pobuda PAN Parks;

Divjina in Natura 2000

| 16. | poziva Komisijo, naj skupaj z zainteresiranimi stranmi oblikuje smernice za varovanje, upravljanje, trajnostno uporabo, spremljanje in financiranje področij divjine v okviru omrežja Natura 2000, zlasti ob upoštevanju prihodnjih izzivov, kot so podnebne spremembe, nezakonita sečnja in vedno večje povpraševanje po blagu; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj skupaj z zainteresiranimi stranmi oblikuje smernice za varovanje, upravljanje, trajnostno uporabo, spremljanje in financiranje področij divjine v okviru omrežja Natura 2000, zlasti ob upoštevanju prihodnjih izzivov, kot so podnebne spremembe, nezakonita sečnja in vedno večje povpraševanje po blagu;

| 17. | izraža globoko zaskrbljenost glede evropske politike na področju biotske raznovrstnosti zaradi pomanjkanja finančnih sredstev za upravljanje omrežja Natura 2000; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi sofinanciranje Skupnosti za upravljanje območij v državah članicah, kot je predvideno v Direktivi o habitatih; |
| --- | --- |

17.

izraža globoko zaskrbljenost glede evropske politike na področju biotske raznovrstnosti zaradi pomanjkanja finančnih sredstev za upravljanje omrežja Natura 2000; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi sofinanciranje Skupnosti za upravljanje območij v državah članicah, kot je predvideno v Direktivi o habitatih;

| 18. | poziva Komisijo, naj območjem divjine v okviru omrežja Natura 2000 določi posebno mesto in strožje varstvo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj območjem divjine v okviru omrežja Natura 2000 določi posebno mesto in strožje varstvo;

| 19. | meni, da je treba okrepiti politiko razvoja podeželja in vključevanje varstva okolja v kmetijskem sektorju EU; vendar ocenjuje, da sklad za razvoj podeželja ne zadostuje za financiranje varovanja biotske raznovrstnosti in divjine v smislu sredstev ter načrtovanja in stroke; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba okrepiti politiko razvoja podeželja in vključevanje varstva okolja v kmetijskem sektorju EU; vendar ocenjuje, da sklad za razvoj podeželja ne zadostuje za financiranje varovanja biotske raznovrstnosti in divjine v smislu sredstev ter načrtovanja in stroke;

| 20. | poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnjo krepitev omrežja Natura 2000, da bi postalo enotno in delujoče ekološko omrežje, kjer imajo območja divjine osrednje mesto; poudarja potrebo po usklajenih politikah, zlasti v skupni kmetijski politiki, prometu, energiji in proračunu, da ne bi prišlo do spodkopavanja ciljev omrežja Natura 2000 na področju varovanja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj zagotovi nadaljnjo krepitev omrežja Natura 2000, da bi postalo enotno in delujoče ekološko omrežje, kjer imajo območja divjine osrednje mesto; poudarja potrebo po usklajenih politikah, zlasti v skupni kmetijski politiki, prometu, energiji in proračunu, da ne bi prišlo do spodkopavanja ciljev omrežja Natura 2000 na področju varovanja;

Invazivne tuje vrste

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju čvrstega zakonodajnega okvira o invazivnih tujih vrstah, kjer so obravnavani ekološki in ekonomski učinki teh vrst ter velika ranljivost območij divjine zaradi teh vrst; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju čvrstega zakonodajnega okvira o invazivnih tujih vrstah, kjer so obravnavani ekološki in ekonomski učinki teh vrst ter velika ranljivost območij divjine zaradi teh vrst;

Divjina in podnebne spremembe

| 22. | poziva Komisijo, naj spremlja in oceni vpliv podnebnih sprememb na divjino; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj spremlja in oceni vpliv podnebnih sprememb na divjino;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj uvrstijo varovanje divjine med prednostne naloge v svoji strategiji spopadanja s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj uvrstijo varovanje divjine med prednostne naloge v svoji strategiji spopadanja s podnebnimi spremembami;

| 24. | v zvezi s podnebnimi spremembami poziva Komisijo, naj izvede raziskave in zagotovi smernice o tem, kdaj je za varovanje divjine potrebno človekovo upravljanje in kakšni naj bodo posegi; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s podnebnimi spremembami poziva Komisijo, naj izvede raziskave in zagotovi smernice o tem, kdaj je za varovanje divjine potrebno človekovo upravljanje in kakšni naj bodo posegi;

*

- *

| 25. | izraža trdno podporo krepitvi politik in ukrepov glede divjine; |
| --- | --- |

25.

izraža trdno podporo krepitvi politik in ukrepov glede divjine;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1.

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(3)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(4)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za delovanje Skupnosti na področju vodne okoljske politike (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/5

---

Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva

P6_TA(2009)0036

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o agendi za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva (2008/2134(INI))

(2010/C 67 E/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2007 z naslovom „Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva“ (KOM(2007)0869), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2007 z naslovom „Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva“ (KOM(2007)0869),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2008 o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema (KOM(2008)0388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2008 o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema (KOM(2008)0388),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z letališči, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive Sveta 2006/23/ES (KOM(2008)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z letališči, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive Sveta 2006/23/ES (KOM(2008)0390),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (2), Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (3) in Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (2), Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (3) in Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (5) (Uredba o Evropski agenciji za varnost v letalstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (5) (Uredba o Evropski agenciji za varnost v letalstvu),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (6) (Uredba o dodeljevanju slotov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (6) (Uredba o dodeljevanju slotov),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 375/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1702/2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 376/2007 z dne 30. marca 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2042/2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (9),

| — | ob upoštevanju projekta za stroškovno učinkovit mali zrakoplov (CESAR) v okviru Šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta za stroškovno učinkovit mali zrakoplov (CESAR) v okviru Šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 z naslovom „Enotno evropsko nebo II: v smeri trajnostnega in uspešnejšega letalstva“ (KOM(2008)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 z naslovom „Enotno evropsko nebo II: v smeri trajnostnega in uspešnejšega letalstva“ (KOM(2008)0389),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 24. januarja 2007 z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“ (KOM(2006)0819), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 24. januarja 2007 z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“ (KOM(2006)0819),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. aprila 2008 o izvrševanju Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti, kakor je bila spremenjena (KOM(2008)0227), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 30. aprila 2008 o izvrševanju Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti, kakor je bila spremenjena (KOM(2008)0227),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. marca 2007 z naslovom „Stanje napredovanja projekta za uresničitev nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR)“ (KOM(2007)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. marca 2007 z naslovom „Stanje napredovanja projekta za uresničitev nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR)“ (KOM(2007)0103),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0501/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0501/2008),

| A. | ker splošno in poslovno letalstvo obsega številne zrakoplovne dejavnosti; ker termin zajema vse operacije civilnih zrakoplovov, razen komercialnega zračnega prometa, pa tudi operacije v civilnem zračnem prometu na zahtevo in za plačilo, |
| --- | --- |

A.

ker splošno in poslovno letalstvo obsega številne zrakoplovne dejavnosti; ker termin zajema vse operacije civilnih zrakoplovov, razen komercialnega zračnega prometa, pa tudi operacije v civilnem zračnem prometu na zahtevo in za plačilo,

| B. | ker ta sektor obsega tudi zelo raznolike dejavnosti velike vrednosti, kot so specializirana dela v zraku (zračna kartografija, poleti za kmetijske namene, gašenje požarov, nadzorovanje prometa), usposabljanje pilotov in športno letenje, |
| --- | --- |

B.

ker ta sektor obsega tudi zelo raznolike dejavnosti velike vrednosti, kot so specializirana dela v zraku (zračna kartografija, poleti za kmetijske namene, gašenje požarov, nadzorovanje prometa), usposabljanje pilotov in športno letenje,

| C. | ker trenutno primanjkuje informacij in statističnih podatkov o splošnem in poslovnem letalstvu, |
| --- | --- |

C.

ker trenutno primanjkuje informacij in statističnih podatkov o splošnem in poslovnem letalstvu,

| D. | ker je splošno in poslovno letalstvo najhitreje rastoči segment civilnega letalstva v Evropi; ker splošno in poslovno letalstvo dopolnjuje redni zračni promet, ki ga izvajajo komercialni letalski prevozniki, in daje tako specifične družbene in ekonomske koristi, kot so denimo povečana mobilnost državljanov, produktivnost podjetij in boljše regionalno povezovanje, |
| --- | --- |

D.

ker je splošno in poslovno letalstvo najhitreje rastoči segment civilnega letalstva v Evropi; ker splošno in poslovno letalstvo dopolnjuje redni zračni promet, ki ga izvajajo komercialni letalski prevozniki, in daje tako specifične družbene in ekonomske koristi, kot so denimo povečana mobilnost državljanov, produktivnost podjetij in boljše regionalno povezovanje,

| E. | ker ima splošno in poslovno letalstvo vse večji gospodarski pomen zlasti za evropsko proizvodnjo, ki stalno povečuje delež na svetovnem trgu in ima velike možnosti za nadaljnjo rast, |
| --- | --- |

E.

ker ima splošno in poslovno letalstvo vse večji gospodarski pomen zlasti za evropsko proizvodnjo, ki stalno povečuje delež na svetovnem trgu in ima velike možnosti za nadaljnjo rast,

| F. | ker se je letalska politika EU tradicionalno osredotočala na komercialni zračni promet, ni pa ustrezno upoštevala vse večjega vpliva te politike na splošno in poslovno letalstvo, |
| --- | --- |

F.

ker se je letalska politika EU tradicionalno osredotočala na komercialni zračni promet, ni pa ustrezno upoštevala vse večjega vpliva te politike na splošno in poslovno letalstvo,

| G. | ker predpisi, katerih namen je urejati upravljanje zelo zapletenih komercialnih zrakoplovov, lahko nesorazmerno finančno in regulativno obremenijo upravljavce malih zasebnih zrakoplovov; ker sta se zato enak pristop za vse in enako izvrševanje predpisov za različne sektorje letalstva v nekaterih pogledih izkazala za neprimerna, |
| --- | --- |

G.

ker predpisi, katerih namen je urejati upravljanje zelo zapletenih komercialnih zrakoplovov, lahko nesorazmerno finančno in regulativno obremenijo upravljavce malih zasebnih zrakoplovov; ker sta se zato enak pristop za vse in enako izvrševanje predpisov za različne sektorje letalstva v nekaterih pogledih izkazala za neprimerna,

| H. | ker je dostop do zračnega prostora in letališč ključno vprašanje za splošno in poslovno letalstvo, saj se razmak med povpraševanjem in zmožnostjo povečuje; ker splošno in poslovno letalstvo vse bolj konkurira s širšo letalsko panogo za dostop do zračnega prostora in letališč, |
| --- | --- |

H.

ker je dostop do zračnega prostora in letališč ključno vprašanje za splošno in poslovno letalstvo, saj se razmak med povpraševanjem in zmožnostjo povečuje; ker splošno in poslovno letalstvo vse bolj konkurira s širšo letalsko panogo za dostop do zračnega prostora in letališč,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o splošnem in poslovnem letalstvu, saj smiselno analizira težave, s katerimi se spopada ta sektor, in nudi številne primerne pristope za zadovoljevanje specifičnih potreb tega sektorja v okviru stalnega dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o splošnem in poslovnem letalstvu, saj smiselno analizira težave, s katerimi se spopada ta sektor, in nudi številne primerne pristope za zadovoljevanje specifičnih potreb tega sektorja v okviru stalnega dialoga med vsemi zainteresiranimi stranmi;

Sorazmerna ureditev in subsidiarnost

| 2. | poudarja potrebo po upoštevanju interesov in posebnosti splošnega in poslovnega letalstva pri razvoju prihodnjih pobud v okviru politike zračnega prometa, da se poveča njegova konkurenčnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje načel sorazmernosti in subsidiarnosti pri načrtovanju in izvrševanju tako obstoječe kot prihodnje zakonodaje o letalstvu; |
| --- | --- |

2.

poudarja potrebo po upoštevanju interesov in posebnosti splošnega in poslovnega letalstva pri razvoju prihodnjih pobud v okviru politike zračnega prometa, da se poveča njegova konkurenčnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje načel sorazmernosti in subsidiarnosti pri načrtovanju in izvrševanju tako obstoječe kot prihodnje zakonodaje o letalstvu;

| 3. | opozarja Komisijo, da je treba sistematično izvajati segmentirane ocene učinka, da se omogoči raznolikost ureditev, ki vplivajo na različne kategorije podjetij in uporabnikov zračnega prostora, če je to potrebno in v kolikor to ne ogroža varnosti; |
| --- | --- |

3.

opozarja Komisijo, da je treba sistematično izvajati segmentirane ocene učinka, da se omogoči raznolikost ureditev, ki vplivajo na različne kategorije podjetij in uporabnikov zračnega prostora, če je to potrebno in v kolikor to ne ogroža varnosti;

| 4. | poziva Komisijo, naj ob sprejemanju izvedbenih ukrepov o varnosti v letalstvu zagotovi, da so ti sorazmerni in primerni glede na zapletenost različnih kategorij zrakoplovov in operacij; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ob sprejemanju izvedbenih ukrepov o varnosti v letalstvu zagotovi, da so ti sorazmerni in primerni glede na zapletenost različnih kategorij zrakoplovov in operacij;

| 5. | pozdravlja nedavno prilagoditev standardov vzdrževanja za zrakoplove, ki niso vključeni v komercialni zračni promet, in zlasti za zrakoplove, ki ne spadajo v kategorijo „kompleksnih zrakoplovov na motorni pogon“, saj gre za dober primer sorazmerne ureditve; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja nedavno prilagoditev standardov vzdrževanja za zrakoplove, ki niso vključeni v komercialni zračni promet, in zlasti za zrakoplove, ki ne spadajo v kategorijo „kompleksnih zrakoplovov na motorni pogon“, saj gre za dober primer sorazmerne ureditve;

| 6. | meni, da bi glede splošnega letalstva bila zaželena določena mera prilagodljivosti na stopnji izvrševanja; verjame, da bi to bilo mogoče doseči z zaupanjem nekaterih nadzorstvenih pooblastil društvom in organizacijam za športno in rekreacijsko letalstvo, ob primernem nadzoru ustrezne uprave za letalstvo in pod pogojem, da ni navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi glede splošnega letalstva bila zaželena določena mera prilagodljivosti na stopnji izvrševanja; verjame, da bi to bilo mogoče doseči z zaupanjem nekaterih nadzorstvenih pooblastil društvom in organizacijam za športno in rekreacijsko letalstvo, ob primernem nadzoru ustrezne uprave za letalstvo in pod pogojem, da ni navzkrižja interesov;

| 7. | poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve poenostavljenih varnostnih in kontrolnih postopkov za potnike v poslovnem letalstvu, ne da bi bili kakor koli ogroženi njihova varnost in zaščita; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve poenostavljenih varnostnih in kontrolnih postopkov za potnike v poslovnem letalstvu, ne da bi bili kakor koli ogroženi njihova varnost in zaščita;

| 8. | predlaga, da Komisija olajša izmenjavo najboljše prakse o varnostnih ukrepih na majhnih in srednje velikih letališčih; |
| --- | --- |

8.

predlaga, da Komisija olajša izmenjavo najboljše prakse o varnostnih ukrepih na majhnih in srednje velikih letališčih;

Zmogljivost letališč in zračnega prostora

| 9. | izpostavlja, da je za splošno in poslovno letalstvo vse težje dostopati ne le do večjih, ampak tudi do regionalnih letališč, saj vse večje povpraševanje komercialnega zračnega prometa ustvarja pritisk na razpoložljivost slotov in parkirnih mest; |
| --- | --- |

9.

izpostavlja, da je za splošno in poslovno letalstvo vse težje dostopati ne le do večjih, ampak tudi do regionalnih letališč, saj vse večje povpraševanje komercialnega zračnega prometa ustvarja pritisk na razpoložljivost slotov in parkirnih mest;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj se s pomočjo svojih letaliških organov spopadejo s temi težavami tako, da uvedejo ukrepe za optimizacijo uporabe obstoječih zmogljivosti z boljšim načrtovanjem in z uporabo moderne tehnologije, kot predvideva akcijski načrt Komisije za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi („akcijski načrt Komisije“); |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj se s pomočjo svojih letaliških organov spopadejo s temi težavami tako, da uvedejo ukrepe za optimizacijo uporabe obstoječih zmogljivosti z boljšim načrtovanjem in z uporabo moderne tehnologije, kot predvideva akcijski načrt Komisije za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi („akcijski načrt Komisije“);

| 11. | čaka nasvet nove opazovalnice Skupnosti za zmogljivost letališč glede razvoja ukrepov, da bi se izboljšala zmogljivost evropskega letališkega omrežja, in pričakuje, da bo imela opazovalnica pomembno vlogo pri izvajanju akcijskega načrta Komisije; |
| --- | --- |

11.

čaka nasvet nove opazovalnice Skupnosti za zmogljivost letališč glede razvoja ukrepov, da bi se izboljšala zmogljivost evropskega letališkega omrežja, in pričakuje, da bo imela opazovalnica pomembno vlogo pri izvajanju akcijskega načrta Komisije;

| 12. | meni, da so helikopterji lahko pomembno sredstvo za povezovanje na kratkih razdaljah med letališči ter poziva Komisijo in države članice, naj jih vključijo v strategije za povečanje zmogljivosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da so helikopterji lahko pomembno sredstvo za povezovanje na kratkih razdaljah med letališči ter poziva Komisijo in države članice, naj jih vključijo v strategije za povečanje zmogljivosti;

| 13. | spodbuja države članice ter regionalne in lokalne organe, naj vlagajo v posodobitev in izgradnjo majhnih in srednje velikih letališč, ki so zelo pomembna za splošno in poslovno letalstvo; |
| --- | --- |

13.

spodbuja države članice ter regionalne in lokalne organe, naj vlagajo v posodobitev in izgradnjo majhnih in srednje velikih letališč, ki so zelo pomembna za splošno in poslovno letalstvo;

| 14. | spodbuja države članice, naj vlagajo v posebno infrastrukturo, potrebno za delovanje in namestitev zrakoplovov na področju splošnega in poslovnega letalstva; |
| --- | --- |

14.

spodbuja države članice, naj vlagajo v posebno infrastrukturo, potrebno za delovanje in namestitev zrakoplovov na področju splošnega in poslovnega letalstva;

| 15. | spodbuja države članice ter regionalne in lokalne organe, naj v postopek posvetovanja vključijo vse zainteresirane strani, da se možna ali obstoječa letališča po potrebi namenijo zgolj za potrebe splošnega in poslovnega letalstva; kadar gre za opuščena vojaška letališča, bi morali biti v posvetovanje vključeni vojaški organi; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države članice ter regionalne in lokalne organe, naj v postopek posvetovanja vključijo vse zainteresirane strani, da se možna ali obstoječa letališča po potrebi namenijo zgolj za potrebe splošnega in poslovnega letalstva; kadar gre za opuščena vojaška letališča, bi morali biti v posvetovanje vključeni vojaški organi;

| 16. | meni, da je izredno pomembno, da določanje koridorjev zračnega prostora pri majhnih in srednje velikih letališčih ustreza uporabnikom splošnega in poslovnega letalstva in da je pred vsakršnimi spremembami teh območij potrebno posvetovanje z uporabniki; |
| --- | --- |

16.

meni, da je izredno pomembno, da določanje koridorjev zračnega prostora pri majhnih in srednje velikih letališčih ustreza uporabnikom splošnega in poslovnega letalstva in da je pred vsakršnimi spremembami teh območij potrebno posvetovanje z uporabniki;

| 17. | poudarja, da bi bilo treba poslovnemu letalstvu omogočiti primeren dostop do večjih letališč, kadar je to mogoče, da bi evropske regije lahko povezali z njihovimi gospodarskimi središči in poziva, da Komisija do konca leta 2009 pripravi poročilo za Parlament o tem, ali je treba določbe obstoječe Uredbe o dodelitvi slotov prilagoditi; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi bilo treba poslovnemu letalstvu omogočiti primeren dostop do večjih letališč, kadar je to mogoče, da bi evropske regije lahko povezali z njihovimi gospodarskimi središči in poziva, da Komisija do konca leta 2009 pripravi poročilo za Parlament o tem, ali je treba določbe obstoječe Uredbe o dodelitvi slotov prilagoditi;

| 18. | poudarja potrebo po razvoju usklajenega pristopa za zagotovitev doslednosti med letališkimi sloti in načrti letov na evropski ravni, poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, in v zvezi s tem spodbuja sodelovanje evropskih letaliških koordinatorjev; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po razvoju usklajenega pristopa za zagotovitev doslednosti med letališkimi sloti in načrti letov na evropski ravni, poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, in v zvezi s tem spodbuja sodelovanje evropskih letaliških koordinatorjev;

| 19. | pričakuje, da bo uvedba sistema upravljanja zračnega prometa s sodobnimi in inovativnimi tehnologijami v okviru skupnega podjetja SESAR prispevala k boju proti razdrobljenosti evropskega zračnega prostora in njegove predvidene prezasedenosti ter znatno povečala zmogljivost zračnega prostora, kar bo ugodno za vse uporabnike zračnega prostora, vključno s splošnim in poslovnim letalstvom; |
| --- | --- |

19.

pričakuje, da bo uvedba sistema upravljanja zračnega prometa s sodobnimi in inovativnimi tehnologijami v okviru skupnega podjetja SESAR prispevala k boju proti razdrobljenosti evropskega zračnega prostora in njegove predvidene prezasedenosti ter znatno povečala zmogljivost zračnega prostora, kar bo ugodno za vse uporabnike zračnega prostora, vključno s splošnim in poslovnim letalstvom;

| 20. | vseeno poudarja, da mora program SESAR v celoti upoštevati posebnosti splošnega in poslovnega letalstva ter prispevati prave koristi temu sektorju, ne da bi ga nepotrebno obremenjeval; |
| --- | --- |

20.

vseeno poudarja, da mora program SESAR v celoti upoštevati posebnosti splošnega in poslovnega letalstva ter prispevati prave koristi temu sektorju, ne da bi ga nepotrebno obremenjeval;

| 21. | meni, da bi eden od ciljev moral biti, da se uporabnikom pravil vizualnega letenja (VFR) nudi dostop do prometnih, vremenskih in letalskih informacij na uporabnikom prijazen in stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi eden od ciljev moral biti, da se uporabnikom pravil vizualnega letenja (VFR) nudi dostop do prometnih, vremenskih in letalskih informacij na uporabnikom prijazen in stroškovno učinkovit način;

| 22. | vztraja, naj zakonodaja o enotnem evropskem nebu in pobuda SESAR ne vodita do nesorazmernih in predragih tehnoloških zahtev za majhne zrakoplove, ki so upravljani v skladu s pravili vizualnega letenja, pri tem pa se popolnoma zaveda, da morajo imeti vsi zrakoplovi, ki uporabljajo nadzorovan zračni prostor, opremo, ki bo zagotovila ustrezno raven varnosti, kot so na primer naprave za pozicioniranje; |
| --- | --- |

22.

vztraja, naj zakonodaja o enotnem evropskem nebu in pobuda SESAR ne vodita do nesorazmernih in predragih tehnoloških zahtev za majhne zrakoplove, ki so upravljani v skladu s pravili vizualnega letenja, pri tem pa se popolnoma zaveda, da morajo imeti vsi zrakoplovi, ki uporabljajo nadzorovan zračni prostor, opremo, ki bo zagotovila ustrezno raven varnosti, kot so na primer naprave za pozicioniranje;

Trajnostni razvoj okolja

| 23. | meni, da glede emisij CO2 in hrupa splošno in poslovno letalstvo v primerjavi s komercialnim zračnim prometom nima velikega vpliva na okolje; |
| --- | --- |

23.

meni, da glede emisij CO2 in hrupa splošno in poslovno letalstvo v primerjavi s komercialnim zračnim prometom nima velikega vpliva na okolje;

| 24. | meni, da je vseeno treba zmanjšati emisije, in sicer z izboljšanjem okoljske zmogljivosti manjših zrakoplovov z uporabo čistejšega goriva in s spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; v zvezi s tem poudarja pomen pobud, kot sta „Čisto nebo“ in CESAR; |
| --- | --- |

24.

meni, da je vseeno treba zmanjšati emisije, in sicer z izboljšanjem okoljske zmogljivosti manjših zrakoplovov z uporabo čistejšega goriva in s spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; v zvezi s tem poudarja pomen pobud, kot sta „Čisto nebo“ in CESAR;

| 25. | ugotavlja, da večina splošnega in poslovnega letalstva ne sodi v področje uporabe Direktive za vključitev letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da večina splošnega in poslovnega letalstva ne sodi v področje uporabe Direktive za vključitev letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti;

| 26. | meni, da bi se s težavo glede hrupa bilo treba spopasti na nacionalni in lokalni ravni v skladu z načelom subsidiarnosti, in meni, da je kartiranje hrupa eno izmed orodij za omogočanje uravnotežene metodologije za zagotavljanje razvoja letališč brez povzročanja znatnega onesnaževanja s hrupom za lokalne prebivalce; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi se s težavo glede hrupa bilo treba spopasti na nacionalni in lokalni ravni v skladu z načelom subsidiarnosti, in meni, da je kartiranje hrupa eno izmed orodij za omogočanje uravnotežene metodologije za zagotavljanje razvoja letališč brez povzročanja znatnega onesnaževanja s hrupom za lokalne prebivalce;

Druga vprašanja

| 27. | meni, da morajo oblikovalci politike imeti na razpolago ustrezne informacije in statistične podatke o splošnem in poslovnem letalstvu, da bodo lahko v celoti razumeli delovanje sektorja in ga bodo lahko na primeren način regulirali; zato poziva Komisijo in Eurostat, naj razvijeta in uporabita sistematičen pristop do zbiranja in izmenjave mednarodnih in evropskih podatkov; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo oblikovalci politike imeti na razpolago ustrezne informacije in statistične podatke o splošnem in poslovnem letalstvu, da bodo lahko v celoti razumeli delovanje sektorja in ga bodo lahko na primeren način regulirali; zato poziva Komisijo in Eurostat, naj razvijeta in uporabita sistematičen pristop do zbiranja in izmenjave mednarodnih in evropskih podatkov;

| 28. | pozdravlja pojasnilo Komisije o pravnih opredelitvah, vključno z opredelitvijo delnega lastništva, in ponovno opozarja, da je to vprašanje obravnavano v revidirani Uredbi o Evropski agenciji za varnost v letalstvu in v s tem povezanimi izvedbenih določbah, ki so trenutno v pripravi; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja pojasnilo Komisije o pravnih opredelitvah, vključno z opredelitvijo delnega lastništva, in ponovno opozarja, da je to vprašanje obravnavano v revidirani Uredbi o Evropski agenciji za varnost v letalstvu in v s tem povezanimi izvedbenih določbah, ki so trenutno v pripravi;

| 29. | poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za olajšanje dostopa proizvodne industrije s področja splošnega in poslovnega letalstva EU do svetovnih trgov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za olajšanje dostopa proizvodne industrije s področja splošnega in poslovnega letalstva EU do svetovnih trgov;

| 30. | meni, da je pri razvoju zunanje letalske politike EU treba upoštevati interese splošnega in poslovnega letalstva, zlasti glede čezatlantskih letov; |
| --- | --- |

30.

meni, da je pri razvoju zunanje letalske politike EU treba upoštevati interese splošnega in poslovnega letalstva, zlasti glede čezatlantskih letov;

| 31. | poziva Komisijo, naj poveča podporo za raziskave, razvoj in inovacije v letalstvu, zlasti s strani malih in srednje velikih podjetij, ki razvijajo in proizvajajo zrakoplove za splošno in poslovno letalstvo; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj poveča podporo za raziskave, razvoj in inovacije v letalstvu, zlasti s strani malih in srednje velikih podjetij, ki razvijajo in proizvajajo zrakoplove za splošno in poslovno letalstvo;

| 32. | meni, da je spodbujanje rekreacijskega in športnega letalstva in evropskih letalskih klubov bistveno, saj predstavljajo pomemben vir znanja in spretnosti za ves letalski sektor; |
| --- | --- |

32.

meni, da je spodbujanje rekreacijskega in športnega letalstva in evropskih letalskih klubov bistveno, saj predstavljajo pomemben vir znanja in spretnosti za ves letalski sektor;

| 33. | poziva Komisijo, naj upošteva pomembno vlogo, ki jo ta letalski sektor ima in jo bo imel še naprej pri razvoju poklicnega usposabljanja za pilote; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj upošteva pomembno vlogo, ki jo ta letalski sektor ima in jo bo imel še naprej pri razvoju poklicnega usposabljanja za pilote;

| 34. | poziva, da Komisija do konca leta 2009 Evropskemu parlamentu poroča o doseženem napredku glede vprašanj, opredeljenih v tej resoluciji; |
| --- | --- |

34.

poziva, da Komisija do konca leta 2009 Evropskemu parlamentu poroča o doseženem napredku glede vprašanj, opredeljenih v tej resoluciji;

*

- *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 8, 13.1.2009, str 3.

(2)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

(3)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

(4)  UL L 96, 31.3.2004, str. 20.

(5)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(6)  UL L 14, 22.1.1993, str. 1.

(7)  UL L 94, 4.4.2007, str. 3.

(8)  UL L 94, 4.4.2007, str. 18.

(9)  UL L 64, 2.3.2007, str. 1.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/10

---

Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi

P6_TA(2009)0037

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (2008/2139(INI))

(2010/C 67 E/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“ (KOM(2007)0799) („Sporočilo Komisije“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2007 z naslovom „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“ (KOM(2007)0799) („Sporočilo Komisije“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (2),

| — | ob upoštevanju razlagalnega sporočila Komisije o uporabi zakonodaje Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah institucionaliziranim javno-zasebnim partnerstvom (IJZP) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razlagalnega sporočila Komisije o uporabi zakonodaje Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah institucionaliziranim javno-zasebnim partnerstvom (IJZP) (3),

| — | ob upoštevanju vseh veljavnih pravil o konkurenci glede državne pomoči in pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh veljavnih pravil o konkurenci glede državne pomoči in pravic intelektualne lastnine,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2007 o pobudi za vodilni trg za Evropo (KOM(2007)0860) in posvetovanja Komisije o vzpostavitvi mreže javnih naročil kot podpore tej pobudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2007 o pobudi za vodilni trg za Evropo (KOM(2007)0860) in posvetovanja Komisije o vzpostavitvi mreže javnih naročil kot podpore tej pobudi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male - Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394) ter delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 25. junija 2008 o evropskem kodeksu najboljših praks, ki lajšajo dostop malih in srednje velikih podjetij do oddaje javnih naročil (SEK(2008)2193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male - Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394) ter delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 25. junija 2008 o evropskem kodeksu najboljših praks, ki lajšajo dostop malih in srednje velikih podjetij do oddaje javnih naročil (SEK(2008)2193),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2006 z naslovom „Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU“ (KOM(2006)0502) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2007 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2006 z naslovom „Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU“ (KOM(2006)0502) in resolucije Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2007 (4),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 23. februarja 2007 z naslovom „Priročnik o obravnavanju inovativnih rešitev v javnem naročanju: 10 elementov dobre prakse“ (SEK(2007)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 23. februarja 2007 z naslovom „Priročnik o obravnavanju inovativnih rešitev v javnem naročanju: 10 elementov dobre prakse“ (SEK(2007)0280),

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne skupine strokovnjakov za raziskave in razvoj z naslovom „Ustvarjanje inovativne Evrope“ (5) (poročilo Aho), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne skupine strokovnjakov za raziskave in razvoj z naslovom „Ustvarjanje inovativne Evrope“ (5) (poročilo Aho),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o predkomercialnih naročilih: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi (6),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A6-0018/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A6-0018/2009),

| A. | ker lizbonska strategija poziva države članice, naj povečajo vlaganja v raziskave in razvoj na 3 % BDP, ključno obveznost za spodbujanje inovacij in ekonomijo znanja, |
| --- | --- |

A.

ker lizbonska strategija poziva države članice, naj povečajo vlaganja v raziskave in razvoj na 3 % BDP, ključno obveznost za spodbujanje inovacij in ekonomijo znanja,

| B. | ker je poročilo Aho opredelilo, da so javna naročila strateški instrument za dosego tega cilja, |
| --- | --- |

B.

ker je poročilo Aho opredelilo, da so javna naročila strateški instrument za dosego tega cilja,

| C. | ker morajo Komisija in države članice pomagati pri razvoju strokovnega znanja, potrebnega za čim boljše izkoriščanje priporočil iz Sporočila Komisije, |
| --- | --- |

C.

ker morajo Komisija in države članice pomagati pri razvoju strokovnega znanja, potrebnega za čim boljše izkoriščanje priporočil iz Sporočila Komisije,

| D. | ker Komisija sedaj nima na voljo instrumentov za pospeševanje predkomercialnih pilotnih projektov naročil in ostaja pobuda le pri državah članicah, |
| --- | --- |

D.

ker Komisija sedaj nima na voljo instrumentov za pospeševanje predkomercialnih pilotnih projektov naročil in ostaja pobuda le pri državah članicah,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in podpira predlagano delitev tveganja in koristi modela predkomercialnih naročil kot enega od spodbujevalcev inovacij; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in podpira predlagano delitev tveganja in koristi modela predkomercialnih naročil kot enega od spodbujevalcev inovacij;

| 2. | odobrava poročilo Aho, zlasti stališče, da morajo države članice uporabljati javna naročila za spodbujanje povpraševanja po inovativnem blagu ob hkratnem izboljšanju kakovosti in dostopnosti javnih storitev; |
| --- | --- |

2.

odobrava poročilo Aho, zlasti stališče, da morajo države članice uporabljati javna naročila za spodbujanje povpraševanja po inovativnem blagu ob hkratnem izboljšanju kakovosti in dostopnosti javnih storitev;

| 3. | ugotavlja, da javni organi kljub številnim evropskim raziskovalnim programom niso izrabili njihovih rezultatov prek javnih naročil; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da javni organi kljub številnim evropskim raziskovalnim programom niso izrabili njihovih rezultatov prek javnih naročil;

| 4. | opaža pozornost, ki se že posveča predkomercialnim naročilom, zlasti v ZDA, na Kitajskem in Japonskem, kjer te možnosti dejavno izkoriščajo s široko izbiro instrumentov javne politike, kot je na primer projekt ocenjevanja uspešnosti naročil za obrambne namene (Defence Acquisitions Performance Assessment – DAPA) v ZDA; |
| --- | --- |

4.

opaža pozornost, ki se že posveča predkomercialnim naročilom, zlasti v ZDA, na Kitajskem in Japonskem, kjer te možnosti dejavno izkoriščajo s široko izbiro instrumentov javne politike, kot je na primer projekt ocenjevanja uspešnosti naročil za obrambne namene (Defence Acquisitions Performance Assessment – DAPA) v ZDA;

| 5. | meni, da se javna naročila premalo izkoriščajo kot spodbujevalec rasti, ki ga vodijo inovacije v EU s pomembnimi možnostmi za dosego visokokakovostnih in dostopnih javnih storitev, kot so zdravstveno varstvo in prevoz, pa tudi za odzivanje na družbene izzive podnebnih sprememb, trajnostne energije in staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

5.

meni, da se javna naročila premalo izkoriščajo kot spodbujevalec rasti, ki ga vodijo inovacije v EU s pomembnimi možnostmi za dosego visokokakovostnih in dostopnih javnih storitev, kot so zdravstveno varstvo in prevoz, pa tudi za odzivanje na družbene izzive podnebnih sprememb, trajnostne energije in staranja prebivalstva;

| 6. | obžaluje, da se številni javni organi ne zavedajo možnosti predkomercialnega naročanja in da še niso nastopali kot „inteligentne stranke“; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se številni javni organi ne zavedajo možnosti predkomercialnega naročanja in da še niso nastopali kot „inteligentne stranke“;

| 7. | meni, da bo dosežena optimalna korist te pobude le, če bodo naročniki vključili inovacije, kot enega ciljev v njihovem programu naročil; |
| --- | --- |

7.

meni, da bo dosežena optimalna korist te pobude le, če bodo naročniki vključili inovacije, kot enega ciljev v njihovem programu naročil;

| 8. | ugotavlja, da se lahko predkomercialna naročila izvajajo v okviru obstoječega pravnega okvira Direktive 2004/17/ES in Direktive 2004/18/ES, ki iz področja uporabe izvzemata storitve raziskav in razvoja (7), razen kadar storitve, ki so predmet javnega naročila, v celoti plača naročnik, ki ima edini koristi od njih; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se lahko predkomercialna naročila izvajajo v okviru obstoječega pravnega okvira Direktive 2004/17/ES in Direktive 2004/18/ES, ki iz področja uporabe izvzemata storitve raziskav in razvoja (7), razen kadar storitve, ki so predmet javnega naročila, v celoti plača naročnik, ki ima edini koristi od njih;

| 9. | poziva države članice, naj pregledajo nacionalno zakonodajo in zagotovijo, da javni organi pri predkomercialnih naročilih ne bodo omejeni z neobstoječim, nepravilnim ali nepotrebno zapletenim prenosom zadevnih izjem, ter da ne bodo po nepotrebnem pripravljali nacionalnih razpisnih zahtev in modelov naročil; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj pregledajo nacionalno zakonodajo in zagotovijo, da javni organi pri predkomercialnih naročilih ne bodo omejeni z neobstoječim, nepravilnim ali nepotrebno zapletenim prenosom zadevnih izjem, ter da ne bodo po nepotrebnem pripravljali nacionalnih razpisnih zahtev in modelov naročil;

| 10. | ne glede na poseben pristop, ki se uporablja za predkomercialno naročanje, opozarja, da še vedno veljata dobri načeli naročanja, namreč preglednost in konkurenčnost, ki zagotavljata, da integrirane končne rešitve zadostijo potrebam strank; |
| --- | --- |

10.

ne glede na poseben pristop, ki se uporablja za predkomercialno naročanje, opozarja, da še vedno veljata dobri načeli naročanja, namreč preglednost in konkurenčnost, ki zagotavljata, da integrirane končne rešitve zadostijo potrebam strank;

| 11. | je naklonjen sporočilu Komisije, ki vsebuje možno konceptualno podlago za predkomercialna naročila in njihovo izvajanje, čeprav meni, da so v njem tudi vrzeli glede konkretnega uresničevanja predlaganega postopka, predvsem na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

11.

je naklonjen sporočilu Komisije, ki vsebuje možno konceptualno podlago za predkomercialna naročila in njihovo izvajanje, čeprav meni, da so v njem tudi vrzeli glede konkretnega uresničevanja predlaganega postopka, predvsem na lokalni in regionalni ravni;

| 12. | kar zadeva lokalne in regionalne organe meni, da ni na voljo dovolj informacij o še obstoječih ovirah za njihovo uresničevanje izvajanja predkomercialnih naročil, s čimer bi spodbujali resnično inovativne in koristne rešitve za svoje prebivalce; |
| --- | --- |

12.

kar zadeva lokalne in regionalne organe meni, da ni na voljo dovolj informacij o še obstoječih ovirah za njihovo uresničevanje izvajanja predkomercialnih naročil, s čimer bi spodbujali resnično inovativne in koristne rešitve za svoje prebivalce;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj skupaj zagotovijo, da naročniki na lokalni in regionalni ravni ter drugi organi, ki ne spadajo v osrednjo upravo, razvijajo zahtevano strokovno znanje in izvajajo inovativna javna naročila; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj skupaj zagotovijo, da naročniki na lokalni in regionalni ravni ter drugi organi, ki ne spadajo v osrednjo upravo, razvijajo zahtevano strokovno znanje in izvajajo inovativna javna naročila;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj za naročnike na lokalni in regionalni ravni pripravijo smernice in orodja za usposabljanje na področju uporabe predkomercialnih naročil za raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj za naročnike na lokalni in regionalni ravni pripravijo smernice in orodja za usposabljanje na področju uporabe predkomercialnih naročil za raziskave in razvoj;

| 15. | zato pozdravlja pobudo Komisije, da financira izmenjavo dobrih praks in usposabljanje na področju predkomercialnih naročil v delovnem programu za leto 2009 Sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

15.

zato pozdravlja pobudo Komisije, da financira izmenjavo dobrih praks in usposabljanje na področju predkomercialnih naročil v delovnem programu za leto 2009 Sedmega okvirnega programa;

| 16. | želi pohvaliti omenjeni delovni dokument osebja Komisije o 10-ih elementih dobre prakse inovativnih rešitev v javnih naročilih ter pozdravlja širše dejavnosti Pro Inno Europe za podporo inovacijam; poziva Komisijo, naj za predkomercialna naročila pripravi podoben priročnik dobre prakse; |
| --- | --- |

16.

želi pohvaliti omenjeni delovni dokument osebja Komisije o 10-ih elementih dobre prakse inovativnih rešitev v javnih naročilih ter pozdravlja širše dejavnosti Pro Inno Europe za podporo inovacijam; poziva Komisijo, naj za predkomercialna naročila pripravi podoben priročnik dobre prakse;

| 17. | meni, da imajo predkomercialna naročila velike možnosti, da postanejo nadaljnji korak k vključevanju inovativnih naročil, vendar priznava potrebo po strokovnem znanju s področja javnih naročil ter da morajo države članice v sodelovanju s podjetji, univerzami in izobraževalnimi središči pospeševati dejavnosti usposabljanja za razvoj upravljavskih orodij; |
| --- | --- |

17.

meni, da imajo predkomercialna naročila velike možnosti, da postanejo nadaljnji korak k vključevanju inovativnih naročil, vendar priznava potrebo po strokovnem znanju s področja javnih naročil ter da morajo države članice v sodelovanju s podjetji, univerzami in izobraževalnimi središči pospeševati dejavnosti usposabljanja za razvoj upravljavskih orodij;

| 18. | poziva pristojne generalne direktorate Komisije, naj sodelujejo med sabo pri ustvarjanju izčrpnega, lahko razumljivega, vendar pravno brezhibnega priročnika v vseh uradnih jezikih, s praktičnimi primeri, ki prikazujejo, kako se lahko v praksi pravilno uporabljajo ta pravna načela, zlasti za mala in srednje velika podjetja ter naročnike; |
| --- | --- |

18.

poziva pristojne generalne direktorate Komisije, naj sodelujejo med sabo pri ustvarjanju izčrpnega, lahko razumljivega, vendar pravno brezhibnega priročnika v vseh uradnih jezikih, s praktičnimi primeri, ki prikazujejo, kako se lahko v praksi pravilno uporabljajo ta pravna načela, zlasti za mala in srednje velika podjetja ter naročnike;

| 19. | poziva Komisijo, naj v priročniku poda zlasti praktične primere delitve tveganja in koristi po tržnih pogojih; poleg tega meni, da morajo biti pravice intelektualne lastnine last družb, ki sodelujejo v predkomercialnih javnih naročilih, glede na to, da se tudi v ZDA in na Japonskem uporablja tak model, ki številne družbe spodbuja k sodelovanju v postopkih predkomercialnih javnih naročil; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj v priročniku poda zlasti praktične primere delitve tveganja in koristi po tržnih pogojih; poleg tega meni, da morajo biti pravice intelektualne lastnine last družb, ki sodelujejo v predkomercialnih javnih naročilih, glede na to, da se tudi v ZDA in na Japonskem uporablja tak model, ki številne družbe spodbuja k sodelovanju v postopkih predkomercialnih javnih naročil;

| 20. | ugotavlja, da sta za uspešno predkomercialno naročanje zlasti pomembna razvoj delitve tveganja in koristi v skladu s tržnimi pogoji ter dodelitev pravic intelektualne lastnine sodelujočim podjetjem; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da sta za uspešno predkomercialno naročanje zlasti pomembna razvoj delitve tveganja in koristi v skladu s tržnimi pogoji ter dodelitev pravic intelektualne lastnine sodelujočim podjetjem;

| 21. | poziva države članice in Komisijo, naj v inovacijskih politikah opredelijo srednje- in dolgoročne javne izzive, ki jih je treba odpraviti s tehnološkimi rešitvami, ki se razvijejo s predkomercialnimi javnimi naročili; meni, da rešitve lahko vključujejo oblikovalske natečaje in sklade za izzive, kot je izziv na področju vozil brez voznika (Driverless Vehicle Challenge) v ZDA; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice in Komisijo, naj v inovacijskih politikah opredelijo srednje- in dolgoročne javne izzive, ki jih je treba odpraviti s tehnološkimi rešitvami, ki se razvijejo s predkomercialnimi javnimi naročili; meni, da rešitve lahko vključujejo oblikovalske natečaje in sklade za izzive, kot je izziv na področju vozil brez voznika (Driverless Vehicle Challenge) v ZDA;

| 22. | meni, da so prenosi znanja med tehnološko inovativnimi univerzami, raziskovalnimi središči in naročniki sestavni del uspešnega predkomercialnega naročanja; |
| --- | --- |

22.

meni, da so prenosi znanja med tehnološko inovativnimi univerzami, raziskovalnimi središči in naročniki sestavni del uspešnega predkomercialnega naročanja;

| 23. | ugotavlja, da evropske inovacijske agencije, kot so Vinnova na Švedskem, Tekes na Finskem, Senternovem na Nizozemskem in Innovation na Norveškem, sodelujejo v prenosu znanja med potencialnimi strankami in raziskovalci; s krepitvijo sodelovanja med udeleženci raziskav in razvoja spodbujajo uvajanje predkomercialnih naročil; zato spodbuja države članice, naj preučijo delovanje teh agencij kot merilo za svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da evropske inovacijske agencije, kot so Vinnova na Švedskem, Tekes na Finskem, Senternovem na Nizozemskem in Innovation na Norveškem, sodelujejo v prenosu znanja med potencialnimi strankami in raziskovalci; s krepitvijo sodelovanja med udeleženci raziskav in razvoja spodbujajo uvajanje predkomercialnih naročil; zato spodbuja države članice, naj preučijo delovanje teh agencij kot merilo za svoje dejavnosti;

| 24. | opozarja na pomen tehnoloških platform EU za zagotavljanje okvira za opredelitev prednostnih nalog raziskav in razvoja ter za povezovanje inovacij, ki jih je že mogoče uporabljati, s potrebami potencialnih strank; ugotavlja tudi, da lahko tehnološke platforme uskladijo zgodnji tržni razvoj novih tehnologij s potrebami javnih organov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi boljšo vključitev tehnoloških platform v predkomercialno naročanje; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomen tehnoloških platform EU za zagotavljanje okvira za opredelitev prednostnih nalog raziskav in razvoja ter za povezovanje inovacij, ki jih je že mogoče uporabljati, s potrebami potencialnih strank; ugotavlja tudi, da lahko tehnološke platforme uskladijo zgodnji tržni razvoj novih tehnologij s potrebami javnih organov; zato poziva Komisijo, naj zagotovi boljšo vključitev tehnoloških platform v predkomercialno naročanje;

| 25. | pozdravlja pobudo Komisije za vodilni trg za Evropo (LMI), ki predstavlja pomembnega pospeševalca uporabe predkomercialnih naročil za podporo inovacijam, da bi razvili ključne trge obsega, ter zlasti upoštevajoč pobudo za vzpostavitev mreže javnih naročil za podporo pobudi za vodilni trg; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobudo Komisije za vodilni trg za Evropo (LMI), ki predstavlja pomembnega pospeševalca uporabe predkomercialnih naročil za podporo inovacijam, da bi razvili ključne trge obsega, ter zlasti upoštevajoč pobudo za vzpostavitev mreže javnih naročil za podporo pobudi za vodilni trg;

| 26. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da se v kodeksu najboljših praks Evropskega akta za mala podjetja izboljša dostop do javnih naročil MSP v EU; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da se v kodeksu najboljših praks Evropskega akta za mala podjetja izboljša dostop do javnih naročil MSP v EU;

| 27. | pozdravlja pojasnilo Komisije, da lahko naročniki opravljajo predkomercialna naročila v vseh fazah razvoja in uvajanja novega proizvoda ali storitve in ne le za temeljne raziskave; ugotavlja, da ta izčrpen pristop spodbuja dostop MSP do javnih naročil; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pojasnilo Komisije, da lahko naročniki opravljajo predkomercialna naročila v vseh fazah razvoja in uvajanja novega proizvoda ali storitve in ne le za temeljne raziskave; ugotavlja, da ta izčrpen pristop spodbuja dostop MSP do javnih naročil;

| 28. | želi pohvaliti predlog Komisije za pojasnitev vloge javnih organov pri krepitvi raziskav in razvoja ter pri spodbujanju inovacij prek njihove dejavnosti naročanja; poudarja, da politike držav članic, ki urejajo naročanje, ne smejo predpisovati preveč, saj je predkomercialno naročanje v praksi mogoče organizirati na različne načine, tako da ustreza posebnim projektom in potrebam ter je istočasno še vedno v skladu s pravili Skupnosti; |
| --- | --- |

28.

želi pohvaliti predlog Komisije za pojasnitev vloge javnih organov pri krepitvi raziskav in razvoja ter pri spodbujanju inovacij prek njihove dejavnosti naročanja; poudarja, da politike držav članic, ki urejajo naročanje, ne smejo predpisovati preveč, saj je predkomercialno naročanje v praksi mogoče organizirati na različne načine, tako da ustreza posebnim projektom in potrebam ter je istočasno še vedno v skladu s pravili Skupnosti;

| 29. | meni, da je koncept predkomercialnih naročil pomemben, vendar se boji, da ne bo uspel pritegniti malih in srednje velikih podjetjih, če se ne bo jasno razumelo, kako naj bi sistem predkomercialnih naročil deloval, zlasti v čezmejnem okviru; poudarja, da osrednje načelo predkomercialnih naročil – in sicer, da javni organ ne zadrži vseh koristi, ki so rezultat raziskav in razvoja, ampak da vsaka družba obdrži lastniške pravice glede novih idej, ki jih ustvari – zagotavlja pravno varnost in varstvo idej sodelujočih podjetij; |
| --- | --- |

29.

meni, da je koncept predkomercialnih naročil pomemben, vendar se boji, da ne bo uspel pritegniti malih in srednje velikih podjetjih, če se ne bo jasno razumelo, kako naj bi sistem predkomercialnih naročil deloval, zlasti v čezmejnem okviru; poudarja, da osrednje načelo predkomercialnih naročil – in sicer, da javni organ ne zadrži vseh koristi, ki so rezultat raziskav in razvoja, ampak da vsaka družba obdrži lastniške pravice glede novih idej, ki jih ustvari – zagotavlja pravno varnost in varstvo idej sodelujočih podjetij;

| 30. | priznava, da imajo mala in srednje velika podjetja lahko koristi od predkomercialnih naročil zaradi delitve tveganja (glede na njihove bolj omejene zmogljivosti za naložbe), postopne rasti (velikosti in izkušenj) v vsaki fazi procesa raziskav in razvoja ter zaradi poenostavljenega postopka zbiranja ponudb v primerjavi s tradicionalnimi naročili; |
| --- | --- |

30.

priznava, da imajo mala in srednje velika podjetja lahko koristi od predkomercialnih naročil zaradi delitve tveganja (glede na njihove bolj omejene zmogljivosti za naložbe), postopne rasti (velikosti in izkušenj) v vsaki fazi procesa raziskav in razvoja ter zaradi poenostavljenega postopka zbiranja ponudb v primerjavi s tradicionalnimi naročili;

| 31. | poziva Komisijo, naj konsolidira te strategije v enotno politiko javnih naročil, da se z javnimi naročili spodbudi inovacije, predkomercialna naročila, razvoj vodilnih trgov ter rast malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj konsolidira te strategije v enotno politiko javnih naročil, da se z javnimi naročili spodbudi inovacije, predkomercialna naročila, razvoj vodilnih trgov ter rast malih in srednje velikih podjetjih;

| 32. | meni, da javne kampanje kot del konsolidirane strategije za spodbujanje inovacij s predkomercialnimi naročili zagotavljajo boljšo klimo za naročnike, ki vlagajo več v dejavnosti, ki spodbujajo inovacije z dolgoročno donosnostjo naložb; s tem v zvezi podpira možnosti povezovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi javnimi organi na področju predkomercialnih naročil; |
| --- | --- |

32.

meni, da javne kampanje kot del konsolidirane strategije za spodbujanje inovacij s predkomercialnimi naročili zagotavljajo boljšo klimo za naročnike, ki vlagajo več v dejavnosti, ki spodbujajo inovacije z dolgoročno donosnostjo naložb; s tem v zvezi podpira možnosti povezovanja med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi javnimi organi na področju predkomercialnih naročil;

| 33. | meni, da je predkomercialno naročanje najučinkovitejše, kadar je na voljo dovolj spodbud za javne organe, da izrabijo trge raziskav in razvoja, in za dobavitelje, da sodelujejo pri vladnih projektih; zato ugotavlja, da so finančne spodbude izredno pomembne pri uvajanju predkomercialnih naročil in že obstajajo v nekaterih državah članicah, v katerih lahko velik delež stroškov prvega predkomercialnega naročila krije osrednji organ; |
| --- | --- |

33.

meni, da je predkomercialno naročanje najučinkovitejše, kadar je na voljo dovolj spodbud za javne organe, da izrabijo trge raziskav in razvoja, in za dobavitelje, da sodelujejo pri vladnih projektih; zato ugotavlja, da so finančne spodbude izredno pomembne pri uvajanju predkomercialnih naročil in že obstajajo v nekaterih državah članicah, v katerih lahko velik delež stroškov prvega predkomercialnega naročila krije osrednji organ;

| 34. | meni, da je treba v okviru programov Skupnosti za spodbujanje inovacij upoštevati finančne spodbude, ki bodo spodbujale javne organe v vsej EU k skupnemu izvajanju predkomercialnih naročil na področjih inovativne tehnologije vodilnih trgov in drugih področjih skupnega evropskega pomena; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba v okviru programov Skupnosti za spodbujanje inovacij upoštevati finančne spodbude, ki bodo spodbujale javne organe v vsej EU k skupnemu izvajanju predkomercialnih naročil na področjih inovativne tehnologije vodilnih trgov in drugih področjih skupnega evropskega pomena;

| 35. | ugotavlja, da bodo samodejni pregledi Komisije ter široke objave praktičnih izkušenj in pogodbenih klavzul, ki bodo naročnikom omogočale sklicevanje na dobre izkušnje, ki se lahko uporabijo tudi v priročniku dobre prakse, koristili tem pilotnim projektom Skupnosti; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bodo samodejni pregledi Komisije ter široke objave praktičnih izkušenj in pogodbenih klavzul, ki bodo naročnikom omogočale sklicevanje na dobre izkušnje, ki se lahko uporabijo tudi v priročniku dobre prakse, koristili tem pilotnim projektom Skupnosti;

| 36. | prepoznava potrebo po evropskem pilotnem projektu v zvezi s predkomercialnimi naročili, ki bi pokazal primer izvajalskega pristopa, s katerim se zagotovi kar največjo pravno varnost in zaščito podjetij, zlasti MSP, ki so običajno šibkejša stranka v primerjavi z naročniki in velikimi podjetji, ki ponavadi sodelujejo v javnih naročilih; |
| --- | --- |

36.

prepoznava potrebo po evropskem pilotnem projektu v zvezi s predkomercialnimi naročili, ki bi pokazal primer izvajalskega pristopa, s katerim se zagotovi kar največjo pravno varnost in zaščito podjetij, zlasti MSP, ki so običajno šibkejša stranka v primerjavi z naročniki in velikimi podjetji, ki ponavadi sodelujejo v javnih naročilih;

| 37. | ugotavlja, da ostaja krepitev predkomercialnih naročil eden od številnih načinov, s katerimi države članice povečajo vložek v inovacije in raziskave; zato poziva države članice, naj spodbujajo inovacije z vključevanjem vseh udeleženih strani, vključno z univerzami, raziskovalnimi inštituti in drugimi organi, ki sodelujejo pri pospeševanju gospodarskega razvoja, tako da se javne organe bolje vključi v inovativno dejavnost; meni, da bi bilo treba to zavezo vključiti v skladno strategijo za raziskave, inovacije in razvoj; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da ostaja krepitev predkomercialnih naročil eden od številnih načinov, s katerimi države članice povečajo vložek v inovacije in raziskave; zato poziva države članice, naj spodbujajo inovacije z vključevanjem vseh udeleženih strani, vključno z univerzami, raziskovalnimi inštituti in drugimi organi, ki sodelujejo pri pospeševanju gospodarskega razvoja, tako da se javne organe bolje vključi v inovativno dejavnost; meni, da bi bilo treba to zavezo vključiti v skladno strategijo za raziskave, inovacije in razvoj;

| 38. | priporoča Komisiji in državam članicam, naj z namenom spodbujanja konkurence, podpirajo uporabo elektronskih sistemov javnega naročanja in dinamičnih postopkov, da se olajša postopek predkomercialnih javnih naročil; |
| --- | --- |

38.

priporoča Komisiji in državam članicam, naj z namenom spodbujanja konkurence, podpirajo uporabo elektronskih sistemov javnega naročanja in dinamičnih postopkov, da se olajša postopek predkomercialnih javnih naročil;

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

(2)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

(3)  UL C 91, 12.4.2008, str. 4.

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 455.

(5)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm

(6)  UL C 325, 19.12.08, str. 44.

(7)  Člen 16(f) Direktive 2004/18/ES in člen 24(e) Direktive 2004/17/ES.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/16

---

2. strateški pregled energetske politike

P6_TA(2009)0038

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike (2008/2239(INI))

(2010/C 67 E/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (KOM(2008)0781) („sporočilo o drugem strateškem pregledu energetske politike“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Drugi strateški pregled energetske politike – Akcijski načrt EU za varnost preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“ (KOM(2008)0781) („sporočilo o drugem strateškem pregledu energetske politike“),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Varnemu, trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu energetskemu omrežju naproti“ (KOM(2008)0782), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Varnemu, trajnostnemu in konkurenčnemu evropskemu energetskemu omrežju naproti“ (KOM(2008)0782),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. novembra 2008 o izvajanju programa glede vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2002–2006 (KOM(2008)0770), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 13. novembra 2008 o izvajanju programa glede vseevropskih energetskih omrežij v obdobju 2002–2006 (KOM(2008)0770),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 o Direktivi Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom (KOM(2008)0769), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 o Direktivi Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom (KOM(2008)0769),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Sveta o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (KOM(2008)0775), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Sveta o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (KOM(2008)0775),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20-odstotnega deleža“ (KOM(2008)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20-odstotnega deleža“ (KOM(2008)0772),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (KOM(2008)0780), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (KOM(2008)0780),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (KOM(2008)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (KOM(2008)0778),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (KOM(2008)0779), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (KOM(2008)0779),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. novembra 2008 glede direktive Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost (KOM(2008)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. novembra 2008 glede direktive Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost (KOM(2008)0790),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Evropa lahko prihrani več energije s soproizvodnjo toplote in električne energije“ (KOM(2008)0771), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Evropa lahko prihrani več energije s soproizvodnjo toplote in električne energije“ (KOM(2008)0771),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Energija vetrnih elektrarn na morju: ukrepi, potrebni za izpolnitev ciljev energetske politike za leto 2020 in pozneje“ (KOM(2008)0768), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Energija vetrnih elektrarn na morju: ukrepi, potrebni za izpolnitev ciljev energetske politike za leto 2020 in pozneje“ (KOM(2008)0768),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Posodobitev usmeritvenega jedrskega programa v okviru drugega strateškega pregleda energetske politike“ (KOM(2008)0776), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Posodobitev usmeritvenega jedrskega programa v okviru drugega strateškega pregleda energetske politike“ (KOM(2008)0776),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Omejevanje globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija: pot do leta 2020 in naprej“ (KOM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Omejevanje globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija: pot do leta 2020 in naprej“ (KOM(2007)0002),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. januarja 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 23. januarja 2008 glede direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. aprila 2006 glede skupnega stališča Sveta z namenom sprejetja odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 4. aprila 2006 glede skupnega stališča Sveta z namenom sprejetja odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja in razveljavitvi Odločbe 96/391/ES in Odločbe št. 1229/2003/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o oceni Euratoma – 50 let evropske politike za jedrsko energijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o oceni Euratoma – 50 let evropske politike za jedrsko energijo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2007 o konvencionalnih virih energije in energetski tehnologiji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2007 o konvencionalnih virih energije in energetski tehnologiji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/54/ES o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo (9),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. julija 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. julija 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (10),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1228/2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1228/2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. julija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. julija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (12),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. junija 2008 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o podpori zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o podpori zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv (14),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 8. in 9. marca 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 8. in 9. marca 2007,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 13. in 14. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 13. in 14. marca 2008,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 15. in 16 oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 15. in 16 oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0013/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0013/2009),

| A. | ker si mora vsaka evropska energetska politika celostno prizadevati za uresničitev treh glavnih in enako pomembnih ciljev, to je zagotoviti zanesljivo preskrbo in solidarnost med državami članicami, se boriti proti podnebnim spremembam, vključno s predanim izvajanjem ciljev Unije, ter omogočiti konkurenčnost, |
| --- | --- |

A.

ker si mora vsaka evropska energetska politika celostno prizadevati za uresničitev treh glavnih in enako pomembnih ciljev, to je zagotoviti zanesljivo preskrbo in solidarnost med državami članicami, se boriti proti podnebnim spremembam, vključno s predanim izvajanjem ciljev Unije, ter omogočiti konkurenčnost,

| B. | ker bo potrebna popolna preusmeritev energetske politike za dosego zgoraj omenjene cilje, ob tem pa je treba uresničiti rešitve, ki upoštevajo socialne, okoljske, gospodarske in zaposlitvene vidike, |
| --- | --- |

B.

ker bo potrebna popolna preusmeritev energetske politike za dosego zgoraj omenjene cilje, ob tem pa je treba uresničiti rešitve, ki upoštevajo socialne, okoljske, gospodarske in zaposlitvene vidike,

| C. | ker odvisnost Unije od konvencionalnih virov energije in omejenega števila proizvajalcev energije predstavlja resno tveganje za stabilnost, blaginjo in varnost oskrbe z energijo, |
| --- | --- |

C.

ker odvisnost Unije od konvencionalnih virov energije in omejenega števila proizvajalcev energije predstavlja resno tveganje za stabilnost, blaginjo in varnost oskrbe z energijo,

| D. | ker mora imeti povečevanje energetske učinkovitosti ključno vlogo pri zmanjševanju odvisnosti od uvoza energije, krepitvi konkurenčnosti in boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

D.

ker mora imeti povečevanje energetske učinkovitosti ključno vlogo pri zmanjševanju odvisnosti od uvoza energije, krepitvi konkurenčnosti in boju proti podnebnim spremembam,

| E. | ker v večini sektorjev povpraševanje po energiji v Uniji še vedno narašča, zaradi česar so možnosti za energetsko učinkovitost v veliki meri neizkoriščene, |
| --- | --- |

E.

ker v večini sektorjev povpraševanje po energiji v Uniji še vedno narašča, zaradi česar so možnosti za energetsko učinkovitost v veliki meri neizkoriščene,

| F. | ker Unija danes uvozi 50 % energije, ki jo porabi, in bi ta delež do leta 2030 lahko dosegel 70 %, |
| --- | --- |

F.

ker Unija danes uvozi 50 % energije, ki jo porabi, in bi ta delež do leta 2030 lahko dosegel 70 %,

| G. | ker se tveganja glede zanesljive preskrbe Unije povečujejo zaradi pomanjkanja usmerjenosti v gospodarstvo, ki bi temeljilo na preudarnosti na področju energije, in šibkih naložb v številne energetske in z energijo povezane sektorje, zlasti na lokalni in regionalni ravni, zaradi katerih so zmogljivosti v vseh energetskih sektorjih napete do skrajnosti ali je celo nezadostne, in se je zato pojavila potreba po obnovi proizvodnega parka elektrarn do leta 2030, za kar bodo predvidoma potrebne naložbe v vrednosti 900 milijard EUR, |
| --- | --- |

G.

ker se tveganja glede zanesljive preskrbe Unije povečujejo zaradi pomanjkanja usmerjenosti v gospodarstvo, ki bi temeljilo na preudarnosti na področju energije, in šibkih naložb v številne energetske in z energijo povezane sektorje, zlasti na lokalni in regionalni ravni, zaradi katerih so zmogljivosti v vseh energetskih sektorjih napete do skrajnosti ali je celo nezadostne, in se je zato pojavila potreba po obnovi proizvodnega parka elektrarn do leta 2030, za kar bodo predvidoma potrebne naložbe v vrednosti 900 milijard EUR,

| H. | ker nižje cene nafte in plina negativno vplivajo na načrtovane naložbe, zaradi česar je treba podpreti vse večje infrastrukturne projekte, ki prispevajo k uvozu večjih količin plina v Evropo, raznolikosti virov in tranzitnih poti ter izogibanju tveganjem, povezanih s tranzitom, |
| --- | --- |

H.

ker nižje cene nafte in plina negativno vplivajo na načrtovane naložbe, zaradi česar je treba podpreti vse večje infrastrukturne projekte, ki prispevajo k uvozu večjih količin plina v Evropo, raznolikosti virov in tranzitnih poti ter izogibanju tveganjem, povezanih s tranzitom,

| I. | ker sedanja gospodarska kriza dodatno otežuje naložbe v energetsko infrastrukturo, |
| --- | --- |

I.

ker sedanja gospodarska kriza dodatno otežuje naložbe v energetsko infrastrukturo,

| J. | ker mora Evropa ne glede na to, da bo po predvidevanjih Komisije povpraševanje po konvencionalnih virih v naslednjih dvajsetih letih manjše, podpreti vse načrtovane naložbe v novo infrastrukturo za uvoz energije; ker bo to zagotovilo varen prehod na nov evropski energetski sistem, predvidoma uveden do leta 2020, |
| --- | --- |

J.

ker mora Evropa ne glede na to, da bo po predvidevanjih Komisije povpraševanje po konvencionalnih virih v naslednjih dvajsetih letih manjše, podpreti vse načrtovane naložbe v novo infrastrukturo za uvoz energije; ker bo to zagotovilo varen prehod na nov evropski energetski sistem, predvidoma uveden do leta 2020,

| K. | ker bo morala Unija, da bi ublažila resno tveganje, da bo prišlo po letu 2030 do pomanjkanja energije na svetovni ravni, razviti nove, trajnostne energetske tehnologije, ki proizvajajo nizko raven ogljikovega dioksida, in jih vključiti v svoj program, hkrati pa močno zmanjšati porabo energije, |
| --- | --- |

K.

ker bo morala Unija, da bi ublažila resno tveganje, da bo prišlo po letu 2030 do pomanjkanja energije na svetovni ravni, razviti nove, trajnostne energetske tehnologije, ki proizvajajo nizko raven ogljikovega dioksida, in jih vključiti v svoj program, hkrati pa močno zmanjšati porabo energije,

| L. | ker mora Unija nujno izvesti pomembne naložbe v omrežje in zaključiti notranji energetski trg in ker je treba spodbujati v prihodnost usmerjene pobude, kot sta evropski upravljavec prenosnega omrežja in vzpostavitev enotnega evropskega plinskega omrežja, |
| --- | --- |

L.

ker mora Unija nujno izvesti pomembne naložbe v omrežje in zaključiti notranji energetski trg in ker je treba spodbujati v prihodnost usmerjene pobude, kot sta evropski upravljavec prenosnega omrežja in vzpostavitev enotnega evropskega plinskega omrežja,

| M. | ker sta za energetski sektor in naložbe v energetsko infrastrukturo potrebna stabilen regulativni okvir in tesnejše sodelovanje z nacionalnimi regulatorji, |
| --- | --- |

M.

ker sta za energetski sektor in naložbe v energetsko infrastrukturo potrebna stabilen regulativni okvir in tesnejše sodelovanje z nacionalnimi regulatorji,

| N. | ker je razvijanje energetskih omrežij bistveno gonilo za izboljšanje zanesljive preskrbe, ki mora biti med prednostnimi nalogami evropske energetske politike, |
| --- | --- |

N.

ker je razvijanje energetskih omrežij bistveno gonilo za izboljšanje zanesljive preskrbe, ki mora biti med prednostnimi nalogami evropske energetske politike,

| O. | ker je v energetskem in plinskem sektorju potreben stabilen in predvidljiv regulativni okvir, tako da je treba podeliti velike pristojnosti Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev, ki lahko prispeva k usklajevanju nacionalnih regulativnih okvirov, in da se prepreči negotovost, do katere lahko pride v postopku komitologije, |
| --- | --- |

O.

ker je v energetskem in plinskem sektorju potreben stabilen in predvidljiv regulativni okvir, tako da je treba podeliti velike pristojnosti Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev, ki lahko prispeva k usklajevanju nacionalnih regulativnih okvirov, in da se prepreči negotovost, do katere lahko pride v postopku komitologije,

| P. | ker je za uresničevanje ciljev zanesljive preskrbe z energijo treba izkoriščati konvencionalne domače energetske vire Unije v državah članicah, kjer so ti viri na voljo, v skladu z nacionalno in okoljsko zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

P.

ker je za uresničevanje ciljev zanesljive preskrbe z energijo treba izkoriščati konvencionalne domače energetske vire Unije v državah članicah, kjer so ti viri na voljo, v skladu z nacionalno in okoljsko zakonodajo Skupnosti,

| 1. | poziva države članice, naj ta strateški pregled energetske politike obravnavajo kot podlago za izvajanje energetske politike za Evropo in za določitev ambicioznega akcijskega načrta za obdobje 2010–2012; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj ta strateški pregled energetske politike obravnavajo kot podlago za izvajanje energetske politike za Evropo in za določitev ambicioznega akcijskega načrta za obdobje 2010–2012;

| 2. | potrjuje trojni cilj, ki si ga je Unija zadala za leto 2020, to je 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in 30-odstotno zmanjšanje v primeru mednarodnega sporazuma, vsaj 20-odstotno zmanjšanje porabe energije in 20-odstotni delež obnovljivih virov energije v rabi energije; poziva Evropsko unijo in države članice, naj postanejo energetsko najbolj učinkovita gospodarstva in tako dejavno prispevajo k uresničevanju podnebnega cilja, ki predvideva zmanjšanje temperature za 2°C; poziva Evropsko unijo in države članice, naj do leta 2050 zmanjšajo emisijo toplogrednih plinov za
  najmanj 80 %
  ; poziva Komisijo, naj ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi pripravi prihodnje energetske scenarije, v katere vključi možne načine izpolnjevanja teh ciljev ter osnovne tehnične in ekonomske predpostavke; |
| --- | --- |

2.

potrjuje trojni cilj, ki si ga je Unija zadala za leto 2020, to je 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in 30-odstotno zmanjšanje v primeru mednarodnega sporazuma, vsaj 20-odstotno zmanjšanje porabe energije in 20-odstotni delež obnovljivih virov energije v rabi energije; poziva Evropsko unijo in države članice, naj postanejo energetsko najbolj učinkovita gospodarstva in tako dejavno prispevajo k uresničevanju podnebnega cilja, ki predvideva zmanjšanje temperature za 2°C; poziva Evropsko unijo in države članice, naj do leta 2050 zmanjšajo emisijo toplogrednih plinov za
  najmanj 80 %
  ; poziva Komisijo, naj ob posvetovanju z zainteresiranimi stranmi pripravi prihodnje energetske scenarije, v katere vključi možne načine izpolnjevanja teh ciljev ter osnovne tehnične in ekonomske predpostavke;

| 3. | močno verjame, da je manjša poraba energije prednostnega pomena za izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja, inovacij, oblikovanja novih delovnih mest in konkurenčnosti ter je tudi zelo učinkovit in poceni način za izboljšanje energetske varnosti; |
| --- | --- |

3.

močno verjame, da je manjša poraba energije prednostnega pomena za izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja, inovacij, oblikovanja novih delovnih mest in konkurenčnosti ter je tudi zelo učinkovit in poceni način za izboljšanje energetske varnosti;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj cilj 20-odstotnega prihranka energije do leta 2020 določijo kot pravno zavezujoči za države članice ter naj predlagajo in izvajajo usklajene ukrepe, s katerimi bodo zagotovile njegovo izpolnitev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj cilj 20-odstotnega prihranka energije do leta 2020 določijo kot pravno zavezujoči za države članice ter naj predlagajo in izvajajo usklajene ukrepe, s katerimi bodo zagotovile njegovo izpolnitev;

| 5. | poziva Evropsko unijo in države članice, naj si zastavijo cilj 35-odstotnega izboljšanja energetske učinkovitosti in 60-odstotnega deleža obnovljive energije do 2050; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko unijo in države članice, naj si zastavijo cilj 35-odstotnega izboljšanja energetske učinkovitosti in 60-odstotnega deleža obnovljive energije do 2050;

| 6. | poziva Komisijo, naj podpre vse načrtovane naložbe v novo infrastrukturo za uvoz energije in tehnologije za obnovljive vire energije, da se bo soočila z znižanjem cen nafte in plina, ki negativno vpliva na načrtovane naložbe; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj podpre vse načrtovane naložbe v novo infrastrukturo za uvoz energije in tehnologije za obnovljive vire energije, da se bo soočila z znižanjem cen nafte in plina, ki negativno vpliva na načrtovane naložbe;

Evropska energetska politika

| 7. | glede na vse večje tveganje, ki mu je Evropska unija izpostavljena na področju energetske varnosti, poziva države članice k složnemu ravnanju; opominja, da je njihova trenutna praksa v nasprotju s tem ciljem; meni, da je tako z vidika zanesljivosti oskrbe kot tudi učinkovitosti pogajanj za opredelitev mednarodnega zakonodajnega okvira nujno, da Komisija Svetu in Parlamentu predlaga oblikovanje evropske energetske politike, ki ustrezno upošteva vse odgovornosti in pristojnosti Evropske unije in držav članic: mednarodni odnosi, energijska učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam, nadaljnji razvoj notranjega trga, pogajanja o sklenitvi mednarodnih pogodb, predvidevanja in dialog s proizvajalci in tranzitnimi državami, raziskave na energetskem področju ter raznolikost preskrbe z energijo; |
| --- | --- |

7.

glede na vse večje tveganje, ki mu je Evropska unija izpostavljena na področju energetske varnosti, poziva države članice k složnemu ravnanju; opominja, da je njihova trenutna praksa v nasprotju s tem ciljem; meni, da je tako z vidika zanesljivosti oskrbe kot tudi učinkovitosti pogajanj za opredelitev mednarodnega zakonodajnega okvira nujno, da Komisija Svetu in Parlamentu predlaga oblikovanje evropske energetske politike, ki ustrezno upošteva vse odgovornosti in pristojnosti Evropske unije in držav članic: mednarodni odnosi, energijska učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam, nadaljnji razvoj notranjega trga, pogajanja o sklenitvi mednarodnih pogodb, predvidevanja in dialog s proizvajalci in tranzitnimi državami, raziskave na energetskem področju ter raznolikost preskrbe z energijo;

| 8. | poziva Komisijo, naj z razvojem učinkovite soodvisnosti prispeva k oblikovanju enotnega evropskega stališča do tretjih držav proizvajalk in podpre krepitev trgovinske moči podjetij Evropske unije v odnosu do državnih podjetij v tretjih državah; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj z razvojem učinkovite soodvisnosti prispeva k oblikovanju enotnega evropskega stališča do tretjih držav proizvajalk in podpre krepitev trgovinske moči podjetij Evropske unije v odnosu do državnih podjetij v tretjih državah;

| 9. | meni, da mora postati energetska solidarnost pomemben evropski cilj na evropski, regionalni in dvostranski ravni, ter da motnje pri preskrbi z energijo v eni od držav članic vplivajo na celotno Evropsko unijo; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora postati energetska solidarnost pomemben evropski cilj na evropski, regionalni in dvostranski ravni, ter da motnje pri preskrbi z energijo v eni od držav članic vplivajo na celotno Evropsko unijo;

| 10. | poudarja pomen lokalnih pobud v boju proti podnebnim spremembam; poleg tega odobrava ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, kakršni so programi financiranja s področja kohezijske politike ali zelenih davkov oziroma prispevek „združenja županov“, pri čemer podpira pobudo „združenja otokov“ k širjenju najboljših praks ter razvoju energetsko učinkovitih skupnosti in mest, ki uporabljajo obnovljive energije; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen lokalnih pobud v boju proti podnebnim spremembam; poleg tega odobrava ukrepe za spodbujanje energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, kakršni so programi financiranja s področja kohezijske politike ali zelenih davkov oziroma prispevek „združenja županov“, pri čemer podpira pobudo „združenja otokov“ k širjenju najboljših praks ter razvoju energetsko učinkovitih skupnosti in mest, ki uporabljajo obnovljive energije;

| 11. | meni, da mora biti ustrezna evropska politika na področju energije osnovana na uravnoteženi kombinaciji energij, ki temelji na uporabi virov energije, ki ne proizvajajo ogljikovega dioksida in fosilnih goriv, ki proizvajajo najmanj emisij, pa tudi na novih tehnologijah, ki omogočajo precejšnje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz trdnih fosilnih goriv; |
| --- | --- |

11.

meni, da mora biti ustrezna evropska politika na področju energije osnovana na uravnoteženi kombinaciji energij, ki temelji na uporabi virov energije, ki ne proizvajajo ogljikovega dioksida in fosilnih goriv, ki proizvajajo najmanj emisij, pa tudi na novih tehnologijah, ki omogočajo precejšnje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz trdnih fosilnih goriv;

| 12. | meni, da bi morale države članice oblikovati nacionalne strategije za reševanje vprašanja pomanjkanja energije na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morale države članice oblikovati nacionalne strategije za reševanje vprašanja pomanjkanja energije na svojem ozemlju;

| 13. | meni, da se je delitev nalog med podjetji in oblikovalci politike, v skladu s katero so podjetja odgovorna za zanesljivost oskrbe, pokazala za uspešno in jo je zato treba ohraniti; glede na vedno težje razmere v globalnem okolju zahteva od nosilcev političnih odločitev, da v prihodnje močneje podprejo podjetniške dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da se je delitev nalog med podjetji in oblikovalci politike, v skladu s katero so podjetja odgovorna za zanesljivost oskrbe, pokazala za uspešno in jo je zato treba ohraniti; glede na vedno težje razmere v globalnem okolju zahteva od nosilcev političnih odločitev, da v prihodnje močneje podprejo podjetniške dejavnosti;

| 14. | opozarja na obveznosti glede boja proti podnebnim spremembam in solidarnosti ob energetski krizi, ki so jih države članice sprejele ob podpisu lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

14.

opozarja na obveznosti glede boja proti podnebnim spremembam in solidarnosti ob energetski krizi, ki so jih države članice sprejele ob podpisu lizbonske pogodbe;

| 15. | meni, da bo ratifikacija Lizbonske pogodbe še okrepila prizadevanja za pripravo skupne evropske energetske politike; |
| --- | --- |

15.

meni, da bo ratifikacija Lizbonske pogodbe še okrepila prizadevanja za pripravo skupne evropske energetske politike;

Zanesljivost dobave

| 16. | pozdravlja akcijski načrt za energetsko varnost in solidarnost v Evropski uniji; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja akcijski načrt za energetsko varnost in solidarnost v Evropski uniji;

Spodbujanje infrastrukture, potrebne za zadovoljitev potreb Evropske unije

| 17. | ugotavlja, da prihaja do zelo velike zamude pri uresničevanju prednostnih omrežij za prenos energije, ki so v interesu Evrope; poudarja, da take šibke naložbe upočasnjujejo dobro delovanje notranjega trga in ustvarjajo okoliščine, ko so zmogljivosti v vseh energetskih sektorjih napete do skrajnosti ali je celo nezadostne; ugotavlja tudi, da je za to le delno odgovorna industrija in poziva države članice naj državljane bolj vključijo prek informiranja o potrebah po novi infrastrukturi in proizvodnji energije; upravne organe zato poziva, naj znotraj svojega področja sprejemanja odločitev storijo vse, kar je v njihovi moči, da pospešijo naložbe; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da prihaja do zelo velike zamude pri uresničevanju prednostnih omrežij za prenos energije, ki so v interesu Evrope; poudarja, da take šibke naložbe upočasnjujejo dobro delovanje notranjega trga in ustvarjajo okoliščine, ko so zmogljivosti v vseh energetskih sektorjih napete do skrajnosti ali je celo nezadostne; ugotavlja tudi, da je za to le delno odgovorna industrija in poziva države članice naj državljane bolj vključijo prek informiranja o potrebah po novi infrastrukturi in proizvodnji energije; upravne organe zato poziva, naj znotraj svojega področja sprejemanja odločitev storijo vse, kar je v njihovi moči, da pospešijo naložbe;

| 18. | ugotavlja, da mora biti novi val naložb usmerjen v prihodnost, da bo upošteval spremembe v načinih porabe in proizvodnje energije, pa tudi to, da je treba decentralizirane energetske sisteme dopolnjevati z velikimi obnovljivimi viri; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da mora biti novi val naložb usmerjen v prihodnost, da bo upošteval spremembe v načinih porabe in proizvodnje energije, pa tudi to, da je treba decentralizirane energetske sisteme dopolnjevati z velikimi obnovljivimi viri;

| 19. | opozarja, da je Evropski svet določil cilj za dosego 10-odstotnega medsebojnega povezovanja elektroenergetskih in plinskih sistemov med državami članicami; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je Evropski svet določil cilj za dosego 10-odstotnega medsebojnega povezovanja elektroenergetskih in plinskih sistemov med državami članicami;

| 20. | pozdravlja zamisel o povečanju evropskih sredstev, da bi spodbudili naložbe v omrežja; z zanimanjem ugotavlja predlog Komisije, da se v okviru načrta obnove evropskega gospodarstva iz leta 2008 5 milijard EUR iz neporabljenih proračunskih sredstev za leto 2008/2009 nameni zlasti za nove energetske povezave; poziva, naj bo v celoti udeležen pri določanju končnega seznama projektov; meni, da bi morala imeti Evropska investicijska banka pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju sredstev za projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter projekte na področju raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja zamisel o povečanju evropskih sredstev, da bi spodbudili naložbe v omrežja; z zanimanjem ugotavlja predlog Komisije, da se v okviru načrta obnove evropskega gospodarstva iz leta 2008 5 milijard EUR iz neporabljenih proračunskih sredstev za leto 2008/2009 nameni zlasti za nove energetske povezave; poziva, naj bo v celoti udeležen pri določanju končnega seznama projektov; meni, da bi morala imeti Evropska investicijska banka pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju sredstev za projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter projekte na področju raziskav in razvoja;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za povečanje števila operaterjev na energetskem trgu ter naj zlasti sprejmejo ukrepe za spodbujanje proizvajanja energije malih in srednjih podjetij ter njihovega vstopa na trg; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo za povečanje števila operaterjev na energetskem trgu ter naj zlasti sprejmejo ukrepe za spodbujanje proizvajanja energije malih in srednjih podjetij ter njihovega vstopa na trg;

| 22. | poudarja pomen razvoja medmrežnih povezav plinskih in elektroenergetskih omrežij prek srednje in jugovzhodne Evrope v smeri sever-jug ter pri tem opozarja, da je treba omrežja na območju Baltskega morja razviti in integrirati v zahodnoevropsko omrežje; poudarja, da je treba v letu 2009 posebno pozornost nameniti razvoju načrta baltske povezave, ki bo zajemal plin, električno energijo in skladiščenje; podpira tudi vzpostavitev medsebojnih povezav z otoki ter oddaljenimi in izoliranimi območji Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen razvoja medmrežnih povezav plinskih in elektroenergetskih omrežij prek srednje in jugovzhodne Evrope v smeri sever-jug ter pri tem opozarja, da je treba omrežja na območju Baltskega morja razviti in integrirati v zahodnoevropsko omrežje; poudarja, da je treba v letu 2009 posebno pozornost nameniti razvoju načrta baltske povezave, ki bo zajemal plin, električno energijo in skladiščenje; podpira tudi vzpostavitev medsebojnih povezav z otoki ter oddaljenimi in izoliranimi območji Evropske unije;

| 23. | zato poziva, naj se razvijejo povezave z državami jugozahodne Evrope, zlasti od Iberskega polotoka do severne Francije; |
| --- | --- |

23.

zato poziva, naj se razvijejo povezave z državami jugozahodne Evrope, zlasti od Iberskega polotoka do severne Francije;

| 24. | opozarja, da med nekaterimi državami že obstajajo čezmejne povezave; opazuje, da so regionalne pobude, kot je petstranski forum, razvile praktične in uporabne rešitve, ki izboljšujejo integracijo notranjega trga; spodbuja odgovorne za te pobude, da nadaljujejo z uspešnim delom; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da med nekaterimi državami že obstajajo čezmejne povezave; opazuje, da so regionalne pobude, kot je petstranski forum, razvile praktične in uporabne rešitve, ki izboljšujejo integracijo notranjega trga; spodbuja odgovorne za te pobude, da nadaljujejo z uspešnim delom;

| 25. | poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe za spodbujanje medsebojne povezave in razvoja elektroenergetskih omrežij, da se omogoči najboljša vključitev spremenljive proizvodnje obnovljive energije na kopnem in na morju ter njeno ravnotežje; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe za spodbujanje medsebojne povezave in razvoja elektroenergetskih omrežij, da se omogoči najboljša vključitev spremenljive proizvodnje obnovljive energije na kopnem in na morju ter njeno ravnotežje;

| 26. | pozdravlja namero, da se predloži načrt za pridobivanje energije vetra na morju v Severnem morju, da se izkoristi velik potencial vetrne energije; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev evropskega nadomrežja, ki bo povezoval omrežno infrastrukturo severnomorskega, sredozemskega in baltskega prostora; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja namero, da se predloži načrt za pridobivanje energije vetra na morju v Severnem morju, da se izkoristi velik potencial vetrne energije; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev evropskega nadomrežja, ki bo povezoval omrežno infrastrukturo severnomorskega, sredozemskega in baltskega prostora;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno ureditev in omogočijo nediskriminatoren dostop do nove infrastrukture, kot je na primer elektroenergetsko omrežje v Severnem morju; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno ureditev in omogočijo nediskriminatoren dostop do nove infrastrukture, kot je na primer elektroenergetsko omrežje v Severnem morju;

| 28. | meni, da mora EU še naprej čim hitreje in v kar največji meri povečevati razpršenost in zanesljivost energetskih virov; poziva Komisijo in češko predsedstvo, naj naslednjemu Evropskemu svetu predstavita nov ambiciozen in daljnosežen raznolik načrt; |
| --- | --- |

28.

meni, da mora EU še naprej čim hitreje in v kar največji meri povečevati razpršenost in zanesljivost energetskih virov; poziva Komisijo in češko predsedstvo, naj naslednjemu Evropskemu svetu predstavita nov ambiciozen in daljnosežen raznolik načrt;

| 29. | izraža podporo projektom za raznolikost virov preskrbe in dobavnih poti, zlasti razvoju južnega plinskega koridorja, ki bo vključeval projekte Nabucco, plinsko povezavo Turčija–Grčija–Italija in South Stream; poudarja nujnost sodelovanja z zadevnimi državami, in sicer s kaspijskim področjem; se mu zdi pomembno, da morajo, dolgoročneje gledano in ko bodo politične razmere to dovoljevale, dobave iz drugih držav v regiji, kot sta Uzbekistan in Iran, pomeniti dodaten pomemben vir preskrbe za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

29.

izraža podporo projektom za raznolikost virov preskrbe in dobavnih poti, zlasti razvoju južnega plinskega koridorja, ki bo vključeval projekte Nabucco, plinsko povezavo Turčija–Grčija–Italija in South Stream; poudarja nujnost sodelovanja z zadevnimi državami, in sicer s kaspijskim področjem; se mu zdi pomembno, da morajo, dolgoročneje gledano in ko bodo politične razmere to dovoljevale, dobave iz drugih držav v regiji, kot sta Uzbekistan in Iran, pomeniti dodaten pomemben vir preskrbe za Evropsko unijo;

| 30. | izraža tudi svojo podporo projektu Medgaz, ki bo povezal Alžirijo, Španijo in Francijo ter celinsko Evropo in ki ga Komisija obravnava kot projekt v evropskem interesu v načrtu prednostnih povezav, da bi dosegli večjo raznolikost dobavnih poti za plin v Evropo; |
| --- | --- |

30.

izraža tudi svojo podporo projektu Medgaz, ki bo povezal Alžirijo, Španijo in Francijo ter celinsko Evropo in ki ga Komisija obravnava kot projekt v evropskem interesu v načrtu prednostnih povezav, da bi dosegli večjo raznolikost dobavnih poti za plin v Evropo;

| 31. | glede na upad domačega pridobivanja zemeljskega plina in preusmeritve kombinacije energetskih virov v številnih državah članicah zagovarja, da se vsi sedanji načrtovani infrastrukturni projekti za zemeljski plin in elektriko začnejo izvajati čim prej, da bi lahko v prihodnje zadovoljili povpraševanje; |
| --- | --- |

31.

glede na upad domačega pridobivanja zemeljskega plina in preusmeritve kombinacije energetskih virov v številnih državah članicah zagovarja, da se vsi sedanji načrtovani infrastrukturni projekti za zemeljski plin in elektriko začnejo izvajati čim prej, da bi lahko v prihodnje zadovoljili povpraševanje;

| 32. | meni, da so odnosi in partnerstva s ključnimi dobavitelji energije, tranzitnimi državami in državami odjemalkami pomembni in jih je treba poglobiti; poudarja, da poglobitev teh odnosov in partnerstev ne sme v nobenem primeru negativno vplivati na temeljne vrednote Unije, zlasti glede spoštovanja človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da mora razvoj zaupanja ter globljih in pravno zavezujočih vezi med Evropsko unijo ter državami proizvajalkami in tranzitnimi državami potekati vzporedno s spodbujanjem in spoštovanjem demokracije, človekovih pravic in vladavine prava; poziva k oblikovanju in sprejetju politik ter konkretnih ukrepov v te namene; |
| --- | --- |

32.

meni, da so odnosi in partnerstva s ključnimi dobavitelji energije, tranzitnimi državami in državami odjemalkami pomembni in jih je treba poglobiti; poudarja, da poglobitev teh odnosov in partnerstev ne sme v nobenem primeru negativno vplivati na temeljne vrednote Unije, zlasti glede spoštovanja človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da mora razvoj zaupanja ter globljih in pravno zavezujočih vezi med Evropsko unijo ter državami proizvajalkami in tranzitnimi državami potekati vzporedno s spodbujanjem in spoštovanjem demokracije, človekovih pravic in vladavine prava; poziva k oblikovanju in sprejetju politik ter konkretnih ukrepov v te namene;

| 33. | v zvezi s tem poziva k tristranskemu sporazumu med EU, Rusijo in Ukrajino glede tranzita plina iz Rusije v EU, ki bi zagotovil varnost preskrbe v prihodnjih letih; |
| --- | --- |

33.

v zvezi s tem poziva k tristranskemu sporazumu med EU, Rusijo in Ukrajino glede tranzita plina iz Rusije v EU, ki bi zagotovil varnost preskrbe v prihodnjih letih;

| 34. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja pri iskanju rešitve za še vedno nerešena odprta vprašanja glede pogojev za tranzit zemeljskega plina preko Turčije po plinovodu Nabucco; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja pri iskanju rešitve za še vedno nerešena odprta vprašanja glede pogojev za tranzit zemeljskega plina preko Turčije po plinovodu Nabucco;

| 35. | meni, da bi morala biti zadostna zmogljivost utekočinjenega zemeljskega plina, ki obsega objekte za utekočinjanje v državah proizvajalkah ter terminale za utekočinjeni zemeljski plin in ponovno uplinjanje na ladji v EU, na voljo vsem državam članicam, bodisi neposredno ali prek drugih držav članic na podlagi solidarnostnega mehanizma; meni, da bi bilo treba nove terminale za utekočinjeni zemeljski plin šteti za projekte v evropskem interesu zaradi ključnega prispevanja k raznolikosti dobavnih poti; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi morala biti zadostna zmogljivost utekočinjenega zemeljskega plina, ki obsega objekte za utekočinjanje v državah proizvajalkah ter terminale za utekočinjeni zemeljski plin in ponovno uplinjanje na ladji v EU, na voljo vsem državam članicam, bodisi neposredno ali prek drugih držav članic na podlagi solidarnostnega mehanizma; meni, da bi bilo treba nove terminale za utekočinjeni zemeljski plin šteti za projekte v evropskem interesu zaradi ključnega prispevanja k raznolikosti dobavnih poti;

| 36. | poziva Komisijo, naj v celoti podpre naložbe v gradnjo obratov za strateško skladiščenje plina, kar je pomemben del zanesljive preskrbe z energijo v Evropi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj v celoti podpre naložbe v gradnjo obratov za strateško skladiščenje plina, kar je pomemben del zanesljive preskrbe z energijo v Evropi;

| 37. | je prepričan, da so zmogljivosti za rafiniranje nafte pomemben dodatni dejavnik pri zagotavljanju zanesljive preskrbe z energijo v Evropski uniji; zato je treba izboljšati raven preglednosti ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem za zmogljivosti za rafiniranje, potrebne za zadovoljitev potreb Evropske unije, in zlasti upoštevati vprašanja v zvezi s potencialno razpoložljivostjo dizelskega goriva v prihodnosti; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da so zmogljivosti za rafiniranje nafte pomemben dodatni dejavnik pri zagotavljanju zanesljive preskrbe z energijo v Evropski uniji; zato je treba izboljšati raven preglednosti ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem za zmogljivosti za rafiniranje, potrebne za zadovoljitev potreb Evropske unije, in zlasti upoštevati vprašanja v zvezi s potencialno razpoložljivostjo dizelskega goriva v prihodnosti;

| 38. | si v skladu z načelom evropske energetske solidarnosti prizadeva za zanesljivo preskrbo z energijo baltskega področja v razmerah gospodarske recesije; |
| --- | --- |

38.

si v skladu z načelom evropske energetske solidarnosti prizadeva za zanesljivo preskrbo z energijo baltskega področja v razmerah gospodarske recesije;

Notranji energetski trg

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo dolgoročne strateške smernice, hkrati pa zasebne industrijske akterje spodbudijo k sodelovanju pri izvajanju teh smernic, ki naj bo uravnoteženo med tržnimi mehanizmi in regulacijo; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo dolgoročne strateške smernice, hkrati pa zasebne industrijske akterje spodbudijo k sodelovanju pri izvajanju teh smernic, ki naj bo uravnoteženo med tržnimi mehanizmi in regulacijo;

| 40. | poudarja pomen oblikovanja jasnega in trdnega pravnega okvira z dokončanjem pogajanj o zakonodajnem paketu glede notranjega energetskega trga pred potekom mandata tega Parlamenta v letu 2009; podpira ustanovitev neodvisne agencije, predvidene v zgoraj navedenem predlogu Komisije glede uredbe o ustanovitvi Agencije, ki bo imela velike in samostojne pristojnosti, med drugim tudi pristojnost glede zanesljive preskrbe in omrežij; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje tretjega energetskega paketa, predvsem s sodelovanjem pri spodbujanju regionalne in dvostranske solidarnosti za zagotavljanje zanesljive preskrbe z zemeljskim plinom na notranjem trgu; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen oblikovanja jasnega in trdnega pravnega okvira z dokončanjem pogajanj o zakonodajnem paketu glede notranjega energetskega trga pred potekom mandata tega Parlamenta v letu 2009; podpira ustanovitev neodvisne agencije, predvidene v zgoraj navedenem predlogu Komisije glede uredbe o ustanovitvi Agencije, ki bo imela velike in samostojne pristojnosti, med drugim tudi pristojnost glede zanesljive preskrbe in omrežij; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje tretjega energetskega paketa, predvsem s sodelovanjem pri spodbujanju regionalne in dvostranske solidarnosti za zagotavljanje zanesljive preskrbe z zemeljskim plinom na notranjem trgu;

| 41. | poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo pomembne naložbe v omrežje in zaključijo notranji energetski trg s pomočjo v prihodnost usmerjenih pobud, kot sta evropski upravljavec prenosnega omrežja in vzpostavitev enotnega evropskega plinskega omrežja; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo pomembne naložbe v omrežje in zaključijo notranji energetski trg s pomočjo v prihodnost usmerjenih pobud, kot sta evropski upravljavec prenosnega omrežja in vzpostavitev enotnega evropskega plinskega omrežja;

| 42. | poziva Komisijo, naj na leto prenese 2020 cilj, da razvije in dokonča inteligentno medsebojno povezano mrežo za električno energijo kot pomemben element pri doseganju ciljev, zastavljenih za leto 2020; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj na leto prenese 2020 cilj, da razvije in dokonča inteligentno medsebojno povezano mrežo za električno energijo kot pomemben element pri doseganju ciljev, zastavljenih za leto 2020;

| 43. | poziva države članice, naj sodelujejo pri izdelavi evropskega strateškega načrta, s katerim bi predvideli večletne naložbe, potrebne za pokritje prihodnjih potreb po proizvodnji električne energije, in sicer na podlagi študij glede pričakovanih srednjeročnih potreb po energiji; ocenjuje, da bi bilo treba predvideti tudi večletni okvirni načrt za sektor plina, zato da bi imeli splošen pregled nad tem, kakšne so potrebe po investicijah na evropski ravni; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj sodelujejo pri izdelavi evropskega strateškega načrta, s katerim bi predvideli večletne naložbe, potrebne za pokritje prihodnjih potreb po proizvodnji električne energije, in sicer na podlagi študij glede pričakovanih srednjeročnih potreb po energiji; ocenjuje, da bi bilo treba predvideti tudi večletni okvirni načrt za sektor plina, zato da bi imeli splošen pregled nad tem, kakšne so potrebe po investicijah na evropski ravni;

| 44. | poziva države članice in vpletene zainteresirane strani, naj se o prihodnjih čezmejnih načrtih za naložbe v infrastrukturo (omrežja, plinovode, elektrarne itd) posvetujejo in usklajujejo z zadevnimi stranmi iz vseh držav, na katere bi načrtovane naložbe lahko vplivale, da se najbolje izkoristijo razpoložljivi viri; meni, da bi oblikovanje koordinacijske skupine za infrastrukturo na evropski ravni olajšalo prizadevanja za usklajevanje in bi dopolnilo razvoj desetletnega načrta za širitev omrežja, kot se predlaga v svežnju o notranjem energetskem trgu; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice in vpletene zainteresirane strani, naj se o prihodnjih čezmejnih načrtih za naložbe v infrastrukturo (omrežja, plinovode, elektrarne itd) posvetujejo in usklajujejo z zadevnimi stranmi iz vseh držav, na katere bi načrtovane naložbe lahko vplivale, da se najbolje izkoristijo razpoložljivi viri; meni, da bi oblikovanje koordinacijske skupine za infrastrukturo na evropski ravni olajšalo prizadevanja za usklajevanje in bi dopolnilo razvoj desetletnega načrta za širitev omrežja, kot se predlaga v svežnju o notranjem energetskem trgu;

| 45. | poudarja, da bo mogoče šteti, da je dokončno oblikovanje notranjega energetskega trga uspelo, če bo na koncu mogoče odstraniti ovire za financiranje in zgraditi vse države članice povezati v skupno energetsko omrežje ter če bo trgu uspelo preprečiti nihanja cen energije in zagotoviti pošten trg za vse proizvajalce in povezave v omrežje, dostop in vključitev novih proizvajalcev ter tehnologij na področju energije; poudarja, da je pred kratkim revidirana Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (15) ponuja celostno in predvidljivo oceno emisij ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bo mogoče šteti, da je dokončno oblikovanje notranjega energetskega trga uspelo, če bo na koncu mogoče odstraniti ovire za financiranje in zgraditi vse države članice povezati v skupno energetsko omrežje ter če bo trgu uspelo preprečiti nihanja cen energije in zagotoviti pošten trg za vse proizvajalce in povezave v omrežje, dostop in vključitev novih proizvajalcev ter tehnologij na področju energije; poudarja, da je pred kratkim revidirana Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (15) ponuja celostno in predvidljivo oceno emisij ogljikovega dioksida;

Zunanji odnosi na področju energije

| 46. | pozdravlja sporočilo o drugem strateškem pregledu energetske politike, zlasti pa njene predloge o zunanji energetski politiki, ki so v veliki meri skladni z zgoraj navedeno resolucijo z dne 26. septembra 2007; izraža razočaranje zaradi odsotnosti podrobnih predlogov in ponovno poudarja potrebo po nadaljnji okrepitvi prizadevanj Unije, da razvije dosledno in učinkovito skupno evropsko zunanjo politiko na področju energetike s ponovnim osredotočenjem na države proizvajalke energije; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sporočilo o drugem strateškem pregledu energetske politike, zlasti pa njene predloge o zunanji energetski politiki, ki so v veliki meri skladni z zgoraj navedeno resolucijo z dne 26. septembra 2007; izraža razočaranje zaradi odsotnosti podrobnih predlogov in ponovno poudarja potrebo po nadaljnji okrepitvi prizadevanj Unije, da razvije dosledno in učinkovito skupno evropsko zunanjo politiko na področju energetike s ponovnim osredotočenjem na države proizvajalke energije;

| 47. | poziva Komisijo, naj podpre vključitev t. i. „klavzule o energetski varnosti“ v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, v kateri bi bila določena kodeks ravnanja in prepoved motenja dobave zaradi trgovinskih sporov ter jasno opisani ukrepi, ki se jih sprejme v primeru enostranskega motenja dobave ali kakršne koli spremembe v določilih pogodbe ali pogojih dobave s strani enega od partnerjev; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj podpre vključitev t. i. „klavzule o energetski varnosti“ v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami, v kateri bi bila določena kodeks ravnanja in prepoved motenja dobave zaradi trgovinskih sporov ter jasno opisani ukrepi, ki se jih sprejme v primeru enostranskega motenja dobave ali kakršne koli spremembe v določilih pogodbe ali pogojih dobave s strani enega od partnerjev;

| 48. | opozarja, da bo Evropska unije najverjetneje, kljub zelo visoko zastavljenim in strogim načrtom glede energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo, pri preskrbi s fosilnimi gorivi srednjeročno še vedno odvisna od tretjih držav; zato poziva h krepitvi dialogov z državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami ter splošneje tesnejšemu sodelovanju na mednarodni ravni, da bi zagotovili preglednost na svetovnih energetskih trgih in bi se lahko posvetili vprašanju trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da bo Evropska unije najverjetneje, kljub zelo visoko zastavljenim in strogim načrtom glede energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo, pri preskrbi s fosilnimi gorivi srednjeročno še vedno odvisna od tretjih držav; zato poziva h krepitvi dialogov z državami proizvajalkami, tranzitnimi državami in državami potrošnicami ter splošneje tesnejšemu sodelovanju na mednarodni ravni, da bi zagotovili preglednost na svetovnih energetskih trgih in bi se lahko posvetili vprašanju trajnostnega razvoja;

| 49. | poudarja pomen dolgoročnih dobavnih pogodb za razvoj zaupljivejših in dolgotrajnih odnosov med državami uvoznicami in izvoznicami ter njihovega pomena k zagotavljanju potrebnih naložb v nabavne sektorje in sektorje nadaljnje proizvodnje; |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen dolgoročnih dobavnih pogodb za razvoj zaupljivejših in dolgotrajnih odnosov med državami uvoznicami in izvoznicami ter njihovega pomena k zagotavljanju potrebnih naložb v nabavne sektorje in sektorje nadaljnje proizvodnje;

| 50. | poziva Evropsko unijo k sodelovanju s sredozemsko regijo, zlasti severnoafriškimi državami, pri čemer je treba upoštevati velike možnosti teh držav, kar zadeva energetske vire, in pomembne razvojne možnosti za Afriko; zlasti je treba raziskati in spodbujati uporabo sončne energije; zato poziva, da se skupni cilji za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost vključijo v Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko unijo k sodelovanju s sredozemsko regijo, zlasti severnoafriškimi državami, pri čemer je treba upoštevati velike možnosti teh držav, kar zadeva energetske vire, in pomembne razvojne možnosti za Afriko; zlasti je treba raziskati in spodbujati uporabo sončne energije; zato poziva, da se skupni cilji za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost vključijo v Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje;

| 51. | poziva Evropsko unijo k sodelovanju z državami Bližnjega vzhoda, pri čemer je treba upoštevati njihove velike možnosti na področju energetskih virov; |
| --- | --- |

51.

poziva Evropsko unijo k sodelovanju z državami Bližnjega vzhoda, pri čemer je treba upoštevati njihove velike možnosti na področju energetskih virov;

| 52. | podpira pobudo za pogajanja o novem obsežnem sporazumu, ki bi nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo iz leta 1997 in bi vseboval med drugim poglavje o energiji, ki bi v celoti upoštevalo načela Pogodbe o energetski listini in njene protokole o tranzitu; ugotavlja, da je Rusija podpisala Pogodbo o energetski listini, Ukrajina pa jo je ratificirala; opozarja, da navedena pogodba med drugim vsebuje mehanizem reševanja sporov, ki določa reševanje spora med drugim v primeru tranzita ali trgovinskih sporov med posameznimi podpisnicami Pogodbe; |
| --- | --- |

52.

podpira pobudo za pogajanja o novem obsežnem sporazumu, ki bi nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo iz leta 1997 in bi vseboval med drugim poglavje o energiji, ki bi v celoti upoštevalo načela Pogodbe o energetski listini in njene protokole o tranzitu; ugotavlja, da je Rusija podpisala Pogodbo o energetski listini, Ukrajina pa jo je ratificirala; opozarja, da navedena pogodba med drugim vsebuje mehanizem reševanja sporov, ki določa reševanje spora med drugim v primeru tranzita ali trgovinskih sporov med posameznimi podpisnicami Pogodbe;

| 53. | poudarja, da je treba v evropski mehanizem stalnega dialoga z Rusijo vključiti tudi Ukrajino, ki ima ključno vlogo kot država tranzita; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba v evropski mehanizem stalnega dialoga z Rusijo vključiti tudi Ukrajino, ki ima ključno vlogo kot država tranzita;

| 54. | poziva Komisijo, da za zagotovitev zanesljive preskrbe preuči možnosti razširitve energetskega sporazuma med Evropsko unijo in jugovzhodno Evropo na druge tretje države ter možnosti oblikovanja novih regionalnih energetskih trgov po vzoru energetske skupnosti jugovzhodne Evrope s sosednjimi državami, kot je npr. evropsko-sredozemska energetska skupnost; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, da za zagotovitev zanesljive preskrbe preuči možnosti razširitve energetskega sporazuma med Evropsko unijo in jugovzhodno Evropo na druge tretje države ter možnosti oblikovanja novih regionalnih energetskih trgov po vzoru energetske skupnosti jugovzhodne Evrope s sosednjimi državami, kot je npr. evropsko-sredozemska energetska skupnost;

| 55. | poudarja, da je treba v evropski mehanizem stalnega dialoga s kaspijsko-kavkaško regijo vključiti tudi Turčijo, saj lahko ta država odigra ključno vlogo kot država tranzita; hkrati opozarja na njeno zavezanost kot države kandidatke k usklajevanju s pravnim redom Evropske unije; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba v evropski mehanizem stalnega dialoga s kaspijsko-kavkaško regijo vključiti tudi Turčijo, saj lahko ta država odigra ključno vlogo kot država tranzita; hkrati opozarja na njeno zavezanost kot države kandidatke k usklajevanju s pravnim redom Evropske unije;

| 56. | poudarja geopolitični pomen črnomorske regije za zanesljivo preskrbo Evropske unije z energijo in za raznolikost te preskrbe; |
| --- | --- |

56.

poudarja geopolitični pomen črnomorske regije za zanesljivo preskrbo Evropske unije z energijo in za raznolikost te preskrbe;

| 57. | poziva države članice, naj v okviru obstoječih in prihodnjih pridružitvenih sporazumov in sporazumov o sodelovanju še naprej krepijo odnose z državami Latinske Amerike na področju energetike; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj v okviru obstoječih in prihodnjih pridružitvenih sporazumov in sporazumov o sodelovanju še naprej krepijo odnose z državami Latinske Amerike na področju energetike;

| 58. | poziva države članice, naj uporabljajo euro kot sredstvo za strukturiranje mednarodnih finančnih odnosov, da bi tako zmanjšale nihanja, ki izhajajo iz fakturiranja nakupov nafte in plina; poziva Evropsko unijo, naj poglobljeno preuči vprašanje tujih naložb v evropski energetski sektor z izvajanjem klavzule o vzajemnosti; meni, da mora Evropska unija, dokler ni zagotovljena vzajemnost glede dostopa do trgov, kot sta predlagala Parlament in Komisija, uporabljati učinkovito klavzulo o tretjih državah glede pridobitve prenosnega omrežja ali upravljavca prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj uporabljajo euro kot sredstvo za strukturiranje mednarodnih finančnih odnosov, da bi tako zmanjšale nihanja, ki izhajajo iz fakturiranja nakupov nafte in plina; poziva Evropsko unijo, naj poglobljeno preuči vprašanje tujih naložb v evropski energetski sektor z izvajanjem klavzule o vzajemnosti; meni, da mora Evropska unija, dokler ni zagotovljena vzajemnost glede dostopa do trgov, kot sta predlagala Parlament in Komisija, uporabljati učinkovito klavzulo o tretjih državah glede pridobitve prenosnega omrežja ali upravljavca prenosnega omrežja;

| 59. | poziva Komisijo, naj analizira različne načine, na katere se lahko zniža nestanovitnost cen nafte in zemeljskega plina; zlasti opozarja na vlogo preglednosti in zmogljivosti za zadostno proizvodnjo kot tudi za pospeševalni učinek finančnih špekulacij glede oblikovanja cen na trgu; iz ekonomskih razlogov zavrača uporabo strateških zalog nafte za zmanjšanje nihanja cen; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj analizira različne načine, na katere se lahko zniža nestanovitnost cen nafte in zemeljskega plina; zlasti opozarja na vlogo preglednosti in zmogljivosti za zadostno proizvodnjo kot tudi za pospeševalni učinek finančnih špekulacij glede oblikovanja cen na trgu; iz ekonomskih razlogov zavrača uporabo strateških zalog nafte za zmanjšanje nihanja cen;

| 60. | poziva države članice, naj okrepijo in uskladijo delovanje, da bi zavarovale oskrbovalne poti, zlasti morske; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj okrepijo in uskladijo delovanje, da bi zavarovale oskrbovalne poti, zlasti morske;

| 61. | poziva države članice naj ugotovijo, katere so najboljše prakse na mednarodni ravni, ter okrepijo tehnološko sodelovanje s temi državami, da bi pridobile njihovo znanje in izkušnje; poziva države članice, naj zlasti okrepijo tehnološko sodelovanje z Japonsko, katere gospodarstvo je popolnoma odvisno od uvoza energije in ki je razvila enega najučinkovitejših energetskih sistemov na svetu; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice naj ugotovijo, katere so najboljše prakse na mednarodni ravni, ter okrepijo tehnološko sodelovanje s temi državami, da bi pridobile njihovo znanje in izkušnje; poziva države članice, naj zlasti okrepijo tehnološko sodelovanje z Japonsko, katere gospodarstvo je popolnoma odvisno od uvoza energije in ki je razvila enega najučinkovitejših energetskih sistemov na svetu;

| 62. | ugotavlja, da so emisije toplogrednih plinov in vse večja poraba energije na Kitajskem velik izziv za okoljske cilje in zanesljivost preskrbe z energijo; poziva k okrepljenemu sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na pomen premoga za njeno gospodarstvo; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da so emisije toplogrednih plinov in vse večja poraba energije na Kitajskem velik izziv za okoljske cilje in zanesljivost preskrbe z energijo; poziva k okrepljenemu sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na pomen premoga za njeno gospodarstvo;

| 63. | ugotavlja pomen energetskega dialoga EU-OPEC in spodbuja Komisijo, naj okrepi energetski dialog z Norveško; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja pomen energetskega dialoga EU-OPEC in spodbuja Komisijo, naj okrepi energetski dialog z Norveško;

Mehanizmi za odgovor na krize z upravljanjem zalog nafte in plina

| 64. | pozdravlja pripravljenost, ki jo je pokazala Komisija, da izvede revizijo Direktive 2006/67/ES z dne 24. julija 2006 o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (kodificirano besedilo) (16), ter predlaga, da se uvede objava tedenskih namesto mesečnih podatkov ter se tako zagotovi preglednost trga in prepreči pretiran odziv na položaj v Ameriki; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja pripravljenost, ki jo je pokazala Komisija, da izvede revizijo Direktive 2006/67/ES z dne 24. julija 2006 o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (kodificirano besedilo) (16), ter predlaga, da se uvede objava tedenskih namesto mesečnih podatkov ter se tako zagotovi preglednost trga in prepreči pretiran odziv na položaj v Ameriki;

| 65. | ugotavlja, da med nedavno plinsko krizo med Ukrajino in Rusijo države članice niso pokazale solidarnosti, saj niso dale na voljo večjih količin plina prizadetim državam članicam; poziva Svet in Komisijo, naj v skladu z Lizbonsko pogodbo oblikujeta mehanizem solidarnosti, ki bo omogočil učinkovito, hitro in usklajeno delovanje EU v kriznih razmerah, ki jih povzročijo motnje v dobavi, poškodbe na osnovni infrastrukturi ali kateri koli drug dogodek; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da med nedavno plinsko krizo med Ukrajino in Rusijo države članice niso pokazale solidarnosti, saj niso dale na voljo večjih količin plina prizadetim državam članicam; poziva Svet in Komisijo, naj v skladu z Lizbonsko pogodbo oblikujeta mehanizem solidarnosti, ki bo omogočil učinkovito, hitro in usklajeno delovanje EU v kriznih razmerah, ki jih povzročijo motnje v dobavi, poškodbe na osnovni infrastrukturi ali kateri koli drug dogodek;

| 66. | pozdravlja namen Komisije, da ob zgoraj navedeni nedavni krizi zaradi dobave plina izboljša okvir Direktive Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti preskrbe z zemeljskim plinom (17), ter jo poziva, naj pred koncem leta 2009 vloži predlog za spremembo te direktive v skladu z zgoraj omenjenim poročilom KOM(2008)0769; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja namen Komisije, da ob zgoraj navedeni nedavni krizi zaradi dobave plina izboljša okvir Direktive Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti preskrbe z zemeljskim plinom (17), ter jo poziva, naj pred koncem leta 2009 vloži predlog za spremembo te direktive v skladu z zgoraj omenjenim poročilom KOM(2008)0769;

| 67. | poudarja, da morajo najpomembnejši elementi revizije Direktive Sveta 2004/67/ES vključevati obvezne in učinkovite akcijske načrte na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, ki bi med drugim opredelili skupno izjavo o kriznih razmerah, dodelitev razpoložljivih zalog, ki so na voljo in zmogljivosti infrastrukture prizadetim državam, usklajeno razdeljevanje ter sprožitev postopkov za krizne razmere v neprizadetih ali manj prizadetih državah, da bi se na prizadetih trgih povečala količina razpoložljivega plina z uporabo vseh razpoložljivih sredstev, med katerimi so pogodbe z možnostjo prekinitve, menjave goriva, črpanje zalog, prilagodljive ravni dobave itd.; meni, da je bistveno, da se s preglednostjo izboljša delovanja trga in poveča razpoložljivost plina na trgu; poziva Evropsko unijo in države članice, naj razvijejo zmogljivosti za skladiščenje plina z možnostjo njegove hitre razpoložljivosti; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da morajo najpomembnejši elementi revizije Direktive Sveta 2004/67/ES vključevati obvezne in učinkovite akcijske načrte na ravni Evropske unije in na nacionalni ravni, ki bi med drugim opredelili skupno izjavo o kriznih razmerah, dodelitev razpoložljivih zalog, ki so na voljo in zmogljivosti infrastrukture prizadetim državam, usklajeno razdeljevanje ter sprožitev postopkov za krizne razmere v neprizadetih ali manj prizadetih državah, da bi se na prizadetih trgih povečala količina razpoložljivega plina z uporabo vseh razpoložljivih sredstev, med katerimi so pogodbe z možnostjo prekinitve, menjave goriva, črpanje zalog, prilagodljive ravni dobave itd.; meni, da je bistveno, da se s preglednostjo izboljša delovanja trga in poveča razpoložljivost plina na trgu; poziva Evropsko unijo in države članice, naj razvijejo zmogljivosti za skladiščenje plina z možnostjo njegove hitre razpoložljivosti;

| 68. | predlaga boljšo uporabo informacijskih tehnologij za celosten ali delni odklop v primeru krize in glede tega meni, da bi bilo mogoče vzpostaviti mehanizem pod nadzorom regulatorja, s katerim bi bilo mogoče zmanjšati porabo v primeru take kolektivne odločitve; |
| --- | --- |

68.

predlaga boljšo uporabo informacijskih tehnologij za celosten ali delni odklop v primeru krize in glede tega meni, da bi bilo mogoče vzpostaviti mehanizem pod nadzorom regulatorja, s katerim bi bilo mogoče zmanjšati porabo v primeru take kolektivne odločitve;

Energetska učinkovitost

| 69. | meni, da je vsaj 20-odstotno povečanje energijske učinkovitosti do leta 2020 prednostnega pomena kot prispevek k izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja in konkurenčnosti ter je zato tudi zelo učinkovit in poceni način za povečanje energetske varnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo pravno zavezujoč cilj za energijsko učinkovitost vsaj 20 % do leta 2020; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kampanje ozaveščanja, da omogočijo dostop do praktičnih informacij glede rešitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo, ki jih je treba uresničiti, ter naj na šolah in univerzah v vsej Uniji spodbujajo programe za izobraževanje in usposabljanje o energiji; |
| --- | --- |

69.

meni, da je vsaj 20-odstotno povečanje energijske učinkovitosti do leta 2020 prednostnega pomena kot prispevek k izpolnjevanju ciljev trajnostnega razvoja in konkurenčnosti ter je zato tudi zelo učinkovit in poceni način za povečanje energetske varnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo pravno zavezujoč cilj za energijsko učinkovitost vsaj 20 % do leta 2020; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo kampanje ozaveščanja, da omogočijo dostop do praktičnih informacij glede rešitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo, ki jih je treba uresničiti, ter naj na šolah in univerzah v vsej Uniji spodbujajo programe za izobraževanje in usposabljanje o energiji;

| 70. | poudarja, kako pomembno je, da države članice in Komisija dosledno in pravočasno izvajajo in uveljavljajo zakonodajo o prihranku energije in energetski učinkovitosti; poudarja, da je pomembno, da se na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni sprejmejo obvezni ukrepi za javna naročila, da bi se spodbudilo povpraševanje po inovativnih proizvodih in storitvah, ki bodo povečali energetsko učinkovitost; zato poziva k visoko zastavljenem dostopu do prihodnje zakonodaje, ki se nanaša na zmanjšanje porabe energije (zlasti v stavbnem, industrijskem in prevoznem sektorju ter pri načrtovanju mest in naprav); |
| --- | --- |

70.

poudarja, kako pomembno je, da države članice in Komisija dosledno in pravočasno izvajajo in uveljavljajo zakonodajo o prihranku energije in energetski učinkovitosti; poudarja, da je pomembno, da se na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni sprejmejo obvezni ukrepi za javna naročila, da bi se spodbudilo povpraševanje po inovativnih proizvodih in storitvah, ki bodo povečali energetsko učinkovitost; zato poziva k visoko zastavljenem dostopu do prihodnje zakonodaje, ki se nanaša na zmanjšanje porabe energije (zlasti v stavbnem, industrijskem in prevoznem sektorju ter pri načrtovanju mest in naprav);

| 71. | pozdravlja namen Komisije, naj skrbno spremlja napredek na področju soproizvodnje toplote in električne energije, ter jo poziva, naj v letu 2009 predloži nadaljnje podporne ukrepe v okviru revizije Akcijskega načrta za energetsko učinkovitost; opominja Komisijo, da so prihranek primarne energije, stroškovna učinkovitost in zanesljivost oskrbe temeljni cilji pri postopku soproizvodnje toplote in električne energije ne glede na vrsto uporabljene tehnologije; zato je treba razvoj in izbiro najučinkovitejših tehnologij prepustiti trgu; se zavzema za oblikovanje strategije za spodbujanje in financiranje infrastruktur, kot so omrežja ogrevanja in hlajenja, ki omogočajo uporabo lokalnih virov, kot sta na primer geotermalna energija in soproizvedena toplota; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja namen Komisije, naj skrbno spremlja napredek na področju soproizvodnje toplote in električne energije, ter jo poziva, naj v letu 2009 predloži nadaljnje podporne ukrepe v okviru revizije Akcijskega načrta za energetsko učinkovitost; opominja Komisijo, da so prihranek primarne energije, stroškovna učinkovitost in zanesljivost oskrbe temeljni cilji pri postopku soproizvodnje toplote in električne energije ne glede na vrsto uporabljene tehnologije; zato je treba razvoj in izbiro najučinkovitejših tehnologij prepustiti trgu; se zavzema za oblikovanje strategije za spodbujanje in financiranje infrastruktur, kot so omrežja ogrevanja in hlajenja, ki omogočajo uporabo lokalnih virov, kot sta na primer geotermalna energija in soproizvedena toplota;

| 72. | podpira mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energijske učinkovitosti, da se tako spodbudi poenotenje standardov in prizadevanja za izpolnitev visoko zastavljenih ciljev povsod po svetu; |
| --- | --- |

72.

podpira mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energijske učinkovitosti, da se tako spodbudi poenotenje standardov in prizadevanja za izpolnitev visoko zastavljenih ciljev povsod po svetu;

| 73. | poziva k učinkovitejši rabi nafte, predvsem v prevoznem sektorju, v katerem se porabi bistven del te energije; poziva k sprejetju visoko zastavljenih srednjeročnih ciljev (2020) v zvezi s porabo motornih vozil, pri čemer je treba države članice spodbujati k iskanju alternativnih goriv in pogonskih tehnologij, na primer elektromotorjev, za prevoz blaga in ljudi, zlasti v mestih; meni, da bi primeren način prehoda k okolju bolj prijaznim opcijam v prometu, kot na primer z zasebnega na javni cestni promet, lahko bil ključni element strategije EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prevoznem sektorju; |
| --- | --- |

73.

poziva k učinkovitejši rabi nafte, predvsem v prevoznem sektorju, v katerem se porabi bistven del te energije; poziva k sprejetju visoko zastavljenih srednjeročnih ciljev (2020) v zvezi s porabo motornih vozil, pri čemer je treba države članice spodbujati k iskanju alternativnih goriv in pogonskih tehnologij, na primer elektromotorjev, za prevoz blaga in ljudi, zlasti v mestih; meni, da bi primeren način prehoda k okolju bolj prijaznim opcijam v prometu, kot na primer z zasebnega na javni cestni promet, lahko bil ključni element strategije EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prevoznem sektorju;

| 74. | meni, da bi pristop „prvega na trgu“ za vozila evropske avtomobilske industrije pripomogel k ponovnemu pridobivanju mednarodnih trgov, zlasti v primerjavi z azijskimi proizvajalci; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi pristop „prvega na trgu“ za vozila evropske avtomobilske industrije pripomogel k ponovnemu pridobivanju mednarodnih trgov, zlasti v primerjavi z azijskimi proizvajalci;

| 75. | obžaluje, da ima železniški prevoz samo 10-odstotni delež v evropskem prevozu blaga; poziva države članice, naj bolje izkoristijo železniški prevoz in vodne poti; poziva k odločnejšim prizadevanjem za optimalno povezavo med železniškim, vodnim in cestnim prevozom; |
| --- | --- |

75.

obžaluje, da ima železniški prevoz samo 10-odstotni delež v evropskem prevozu blaga; poziva države članice, naj bolje izkoristijo železniški prevoz in vodne poti; poziva k odločnejšim prizadevanjem za optimalno povezavo med železniškim, vodnim in cestnim prevozom;

| 76. | poudarja pomen, da se sprejme ustrezna paleta političnih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti že obstoječih in novih električnih naprav; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomen, da se sprejme ustrezna paleta političnih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti že obstoječih in novih električnih naprav;

Boljša uporaba domačih virov in najboljših tehnologij v Uniji

| 77. | meni, da bodo obnovljivi viri energije, kakršni so vetrna energija, energija iz bioplina, sončna, vodna energija, biomasa, geotermalna energija in morski viri, v prihodnosti potencialno najpomembnejši vir energije v Evropski uniji, ki lahko pripomorejo k stabilizaciji cen energije ter obvladovanju povečanja odvisnosti, in pozdravlja pobudo za pripravo sporočila o odpravi ovir za obnovljive vire energije; s tem v zvezi poudarja, da nobena nova pobuda ne bi smela povzročiti odloga že obstoječih projektov; |
| --- | --- |

77.

meni, da bodo obnovljivi viri energije, kakršni so vetrna energija, energija iz bioplina, sončna, vodna energija, biomasa, geotermalna energija in morski viri, v prihodnosti potencialno najpomembnejši vir energije v Evropski uniji, ki lahko pripomorejo k stabilizaciji cen energije ter obvladovanju povečanja odvisnosti, in pozdravlja pobudo za pripravo sporočila o odpravi ovir za obnovljive vire energije; s tem v zvezi poudarja, da nobena nova pobuda ne bi smela povzročiti odloga že obstoječih projektov;

| 78. | meni, da izkoriščanje domačih fosilnih virov, zlasti naravnih plinskih polj na kopnem in na morju, lahko prispeva k povečanju evropske energetske neodvisnosti, zato jih je treba razvijati, kjer je to mogoče, v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo; poziva države članice in Komisijo, naj najdejo pravo regulativno ravnovesje med varovanjem okolja in proizvodnimi možnostmi na ozemlje Evropske unije, tako na kopnem kot na morju; |
| --- | --- |

78.

meni, da izkoriščanje domačih fosilnih virov, zlasti naravnih plinskih polj na kopnem in na morju, lahko prispeva k povečanju evropske energetske neodvisnosti, zato jih je treba razvijati, kjer je to mogoče, v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo; poziva države članice in Komisijo, naj najdejo pravo regulativno ravnovesje med varovanjem okolja in proizvodnimi možnostmi na ozemlje Evropske unije, tako na kopnem kot na morju;

| 79. | opozarja, da je narava obnovljivih virov energije taka, da se stalno obnavljajo, zato je nujno treba okrepiti zmogljivost medsebojne električne povezave na ravni Evropske unije, pri tem pa biti zlasti pozoren na tiste države članice in regije, ki so na energetskem trgu Evropske unije najbolj izolirane, ter države članice tako opremiti, da bodo lahko do leta 2020 dosegle cilj o 20 % energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

79.

opozarja, da je narava obnovljivih virov energije taka, da se stalno obnavljajo, zato je nujno treba okrepiti zmogljivost medsebojne električne povezave na ravni Evropske unije, pri tem pa biti zlasti pozoren na tiste države članice in regije, ki so na energetskem trgu Evropske unije najbolj izolirane, ter države članice tako opremiti, da bodo lahko do leta 2020 dosegle cilj o 20 % energije iz obnovljivih virov;

| 80. | poziva Komisijo, države članice in lokalne oblasti, naj korenito spremenijo odnose med kmetijskim in energetskim sektorjem z načrtom za opremljanje streh kmetijskih objektov z napravami za pridobivanje obnovljive energije, kot so sončni kolektorji; poziva države članice in lokalne oblasti, naj na lokalni ravni spodbujajo uporabo rabljenih olj in trajnostnih virov biomase, obenem pa naj zagotovijo primerno ravnovesje med rastlinami, pridelanimi za pridobivanje energije, in tistimi za prehrano; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, države članice in lokalne oblasti, naj korenito spremenijo odnose med kmetijskim in energetskim sektorjem z načrtom za opremljanje streh kmetijskih objektov z napravami za pridobivanje obnovljive energije, kot so sončni kolektorji; poziva države članice in lokalne oblasti, naj na lokalni ravni spodbujajo uporabo rabljenih olj in trajnostnih virov biomase, obenem pa naj zagotovijo primerno ravnovesje med rastlinami, pridelanimi za pridobivanje energije, in tistimi za prehrano;

| 81. | opozarja Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o tehničnih ovirah in merilih, ki preprečujejo vlaganja malih in srednjih podjetij v proizvodnjo energije, ter o njihovi uporabi obstoječih omrežij za proizvedeno energijo; |
| --- | --- |

81.

opozarja Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o tehničnih ovirah in merilih, ki preprečujejo vlaganja malih in srednjih podjetij v proizvodnjo energije, ter o njihovi uporabi obstoječih omrežij za proizvedeno energijo;

| 82. | poziva Komisijo, naj okrepi prednostni status raziskav in razvoja o skladiščenju električne energije, obratov, ki so povezani ali razdeljeni po načelu informacijske in komunikacijske tehnologije („virtual power plants“) ter inteligentna omrežja, in poveča infrastrukturne zmogljivosti, da bi tako omogočili prednostno povezavo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj okrepi prednostni status raziskav in razvoja o skladiščenju električne energije, obratov, ki so povezani ali razdeljeni po načelu informacijske in komunikacijske tehnologije („virtual power plants“) ter inteligentna omrežja, in poveča infrastrukturne zmogljivosti, da bi tako omogočili prednostno povezavo obnovljivih virov energije;

| 83. | poziva Komisijo, naj ponovno opredeli evropsko politiko razvojne pomoči z vključitvijo novega energetskega stebra; glede tega meni, da morajo biti načrtovane sončne elektrarne v Severni Afriki najprej namenjene lokalnim potrebam; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj ponovno opredeli evropsko politiko razvojne pomoči z vključitvijo novega energetskega stebra; glede tega meni, da morajo biti načrtovane sončne elektrarne v Severni Afriki najprej namenjene lokalnim potrebam;

| 84. | opozarja, da imata rjavi in črni premog zaradi velikih domačih zalog še naprej pomembno vlogo pri prehodu na mešano energijo in varnost oskrbe Evropske unije ter predstavljata alternativo nafti in plinu; vendar poudarja, da so emisije ogljikovega dioksida višje od emisij drugih primarnih virov energije; zato poziva k zmanjšanju teh emisij prek posodabljanja elektrarn s tehnologijami za zajemanje in shranjevanje ogljika ter v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči vse finančne možnosti za izgradnjo dvanajstih predstavnih projektov do leta 2015; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da imata rjavi in črni premog zaradi velikih domačih zalog še naprej pomembno vlogo pri prehodu na mešano energijo in varnost oskrbe Evropske unije ter predstavljata alternativo nafti in plinu; vendar poudarja, da so emisije ogljikovega dioksida višje od emisij drugih primarnih virov energije; zato poziva k zmanjšanju teh emisij prek posodabljanja elektrarn s tehnologijami za zajemanje in shranjevanje ogljika ter v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči vse finančne možnosti za izgradnjo dvanajstih predstavnih projektov do leta 2015;

| 85. | ugotavlja, da je z dodajanjem biomase pri sežigih v sodobnih elektrarnah na premog danes že mogoče doseči 45-odstotni izkoristek, pri soproizvodnji toplote in električne energije pa celo 90-odstotni izkoristek; zato poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo pobude za večje dodajanje biogoriv v elektrarnah na fosilna goriva; |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da je z dodajanjem biomase pri sežigih v sodobnih elektrarnah na premog danes že mogoče doseči 45-odstotni izkoristek, pri soproizvodnji toplote in električne energije pa celo 90-odstotni izkoristek; zato poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo pobude za večje dodajanje biogoriv v elektrarnah na fosilna goriva;

| 86. | se strinja z analizo Komisije, na podlagi katere je treba v mešanici različnih energetskih virov obdržati prispevek jedrske energije ter zato brez odlašanja spodbuditi vzpostavitev usklajenega zakonskega in gospodarskega okvira, ki bo olajšal odločitve o potrebnih naložbah; poziva Komisijo, naj razvije oprijemljiv časovni načrt za jedrske naložbe; meni, da je treba nujno in brez predsodkov začeti z družbeno razpravo o varni uporabi tega energetskega vira; poziva Komisijo, naj kot sestavni del evropske sosedske politike spodbuja sosednje države, naj upoštevajo evropski pravni red o jedrski varnosti, vsakič ko se v teh državah načrtuje nov jedrski obrat ali posodobitev starega; |
| --- | --- |

86.

se strinja z analizo Komisije, na podlagi katere je treba v mešanici različnih energetskih virov obdržati prispevek jedrske energije ter zato brez odlašanja spodbuditi vzpostavitev usklajenega zakonskega in gospodarskega okvira, ki bo olajšal odločitve o potrebnih naložbah; poziva Komisijo, naj razvije oprijemljiv časovni načrt za jedrske naložbe; meni, da je treba nujno in brez predsodkov začeti z družbeno razpravo o varni uporabi tega energetskega vira; poziva Komisijo, naj kot sestavni del evropske sosedske politike spodbuja sosednje države, naj upoštevajo evropski pravni red o jedrski varnosti, vsakič ko se v teh državah načrtuje nov jedrski obrat ali posodobitev starega;

| 87. | opozarja na pomen jedrske energije, ki jo proizvaja 15 od 27 držav članic, uporablja pa jo še več držav članic, hkrati pa jedrska energija pokriva približno tretjino potreb po električni energiji v Evropski uniji, opozarja tudi, da se ta čas štirih državah članicah gradi šest novih jedrskih blokov; |
| --- | --- |

87.

opozarja na pomen jedrske energije, ki jo proizvaja 15 od 27 držav članic, uporablja pa jo še več držav članic, hkrati pa jedrska energija pokriva približno tretjino potreb po električni energiji v Evropski uniji, opozarja tudi, da se ta čas štirih državah članicah gradi šest novih jedrskih blokov;

| 88. | poudarja konkurenčnost jedrske energije, ki zaradi majhnega deleža, ki ga pri proizvodnih stroških predstavlja gorivo uran, v veliki meri ni odvisna od nihanja cen goriv; |
| --- | --- |

88.

poudarja konkurenčnost jedrske energije, ki zaradi majhnega deleža, ki ga pri proizvodnih stroških predstavlja gorivo uran, v veliki meri ni odvisna od nihanja cen goriv;

| 89. | poudarja, da je evropska jedrska industrija vodilna na svetovni ravni med vsemi tehnologijami jedrskega cikla, zlasti glede bogatenja urana, kar pomembno prispeva k zanesljivi preskrbi Unije; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je evropska jedrska industrija vodilna na svetovni ravni med vsemi tehnologijami jedrskega cikla, zlasti glede bogatenja urana, kar pomembno prispeva k zanesljivi preskrbi Unije;

| 90. | pozdravlja na splošno podporno stališče Komisije glede jedrske energije; vendar opozarja, da se ne razpravlja dovolj o vprašanju končnega odlaganja radioaktivnih odpadkov kljub velikemu pomenu za javno razumevanje; poziva zadevne države članice, naj si bolj prizadevajo za rešitev vprašanja končnega odlaganja za vse vrste radioaktivnih odpadkov, zlasti za visoko radioaktivne odpadke; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja na splošno podporno stališče Komisije glede jedrske energije; vendar opozarja, da se ne razpravlja dovolj o vprašanju končnega odlaganja radioaktivnih odpadkov kljub velikemu pomenu za javno razumevanje; poziva zadevne države članice, naj si bolj prizadevajo za rešitev vprašanja končnega odlaganja za vse vrste radioaktivnih odpadkov, zlasti za visoko radioaktivne odpadke;

| 91. | meni, da je bistveno, da se državljanom Unije zagotovi varna in pregledna uporaba jedrske energije v Uniji, ki je na kar najvišji varnostni ravni, zlasti kar zadeva ravnanje z jedrskimi odpadki; pozdravlja zgoraj naveden predlog Komisije o direktivi Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost; poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo razvijeta modele in postopke, s katerimi bi preprečili, da bi miroljubna uporaba jedrske energije povzročila nadaljnje širjenje jedrskega orožja; |
| --- | --- |

91.

meni, da je bistveno, da se državljanom Unije zagotovi varna in pregledna uporaba jedrske energije v Uniji, ki je na kar najvišji varnostni ravni, zlasti kar zadeva ravnanje z jedrskimi odpadki; pozdravlja zgoraj naveden predlog Komisije o direktivi Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost; poziva Svet in Komisijo, naj skupaj z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo razvijeta modele in postopke, s katerimi bi preprečili, da bi miroljubna uporaba jedrske energije povzročila nadaljnje širjenje jedrskega orožja;

| 92. | poudarja, da Komisija ni niti v revidiranem orientacijskem programu niti v strateški reviziji preučila razvoja jedrske tehnologije do leta 2050, kot je predlagano v referenčnem dokumentu o tehnološki platformi za trajnostno jedrsko energijo, niti se ni posvetila mestu, ki bo pripadlo projektu ITER na področju nadzorovane fuzije; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da Komisija ni niti v revidiranem orientacijskem programu niti v strateški reviziji preučila razvoja jedrske tehnologije do leta 2050, kot je predlagano v referenčnem dokumentu o tehnološki platformi za trajnostno jedrsko energijo, niti se ni posvetila mestu, ki bo pripadlo projektu ITER na področju nadzorovane fuzije;

Letu 2050 naproti

| 93. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo evropsko energetsko politiko, ki bo omogočila množičen prehod na energetsko učinkovite tehnologije z majhnimi emisijami ogljika, in tako odgovorijo na potrebe po energiji; poudarja, da če ostajajo energetska učinkovitost, varčevanje z energijo in nadaljnji razvoj obnovljivih virov energije prednostna naloga, bo do leta 2050 mogoče zapolniti potrebe po energiji iz virov z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo evropsko energetsko politiko, ki bo omogočila množičen prehod na energetsko učinkovite tehnologije z majhnimi emisijami ogljika, in tako odgovorijo na potrebe po energiji; poudarja, da če ostajajo energetska učinkovitost, varčevanje z energijo in nadaljnji razvoj obnovljivih virov energije prednostna naloga, bo do leta 2050 mogoče zapolniti potrebe po energiji iz virov z nizkimi emisijami;

| 94. | opozarja Komisijo in države članice, da bo za prehod na energetsko bolj učinkovit sistem treba sprejeti sistemski pristop, ki bo temeljil na sinergiji med različnimi sektorji; poudarja ključni pomen preučitve vseh ukrepov na osnovi njihovega prispevka k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida; meni, da je za dosego tega cilja treba prednostno razviti lokalne integrirane rešitve; |
| --- | --- |

94.

opozarja Komisijo in države članice, da bo za prehod na energetsko bolj učinkovit sistem treba sprejeti sistemski pristop, ki bo temeljil na sinergiji med različnimi sektorji; poudarja ključni pomen preučitve vseh ukrepov na osnovi njihovega prispevka k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida; meni, da je za dosego tega cilja treba prednostno razviti lokalne integrirane rešitve;

| 95. | meni, da so svetovni in evropski dolgoročni energetski in podnebni izzivi edinstvena priložnost za uvajanje novih poslovnih modelov v gospodarstvo ter spodbujanje okolju prijaznih inovacij in podjetništva; |
| --- | --- |

95.

meni, da so svetovni in evropski dolgoročni energetski in podnebni izzivi edinstvena priložnost za uvajanje novih poslovnih modelov v gospodarstvo ter spodbujanje okolju prijaznih inovacij in podjetništva;

| 96. | poziva Komisijo, naj izdela študije izvedljivosti za projekte razvoja vetrnih elektrarn v Severnem morju in projekt sončnih elektrarn v Afriki; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo, naj izdela študije izvedljivosti za projekte razvoja vetrnih elektrarn v Severnem morju in projekt sončnih elektrarn v Afriki;

| 97. | v okviru strateškega načrta za energetske tehnologije odobrava izdelavo politične agende za leto 2030 in časovnega načrta za energetsko politiko do leta 2050; v ta namen poziva Komisijo, naj oceni razvoj sestave virov energije na podlagi več scenarijev, v odvisnosti od razvoja povpraševanja po energiji, potencialnih virov energije, vplivov na okolje ter predvidenih stroškov energije in ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

97.

v okviru strateškega načrta za energetske tehnologije odobrava izdelavo politične agende za leto 2030 in časovnega načrta za energetsko politiko do leta 2050; v ta namen poziva Komisijo, naj oceni razvoj sestave virov energije na podlagi več scenarijev, v odvisnosti od razvoja povpraševanja po energiji, potencialnih virov energije, vplivov na okolje ter predvidenih stroškov energije in ogljikovega dioksida;

| 98. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se s časovnim načrtom omogoči ustrezna usmeritev raziskav in razvoja energetskih tehnologij, kot tudi izobrazbe, da bi zmanjšali stroške obnovljivih virov energije, omogočili shranjevanje energije in uveljavitev jedrskih reaktorjev četrte generacije ter zajemanja in shranjevanja ogljika kakor tudi predvsem poiskali alternativo za nafto, kar zadeva prevoz, pri čemer mora biti poudarek na sončni energiji, katere vir je neizčrpen; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se s časovnim načrtom omogoči ustrezna usmeritev raziskav in razvoja energetskih tehnologij, kot tudi izobrazbe, da bi zmanjšali stroške obnovljivih virov energije, omogočili shranjevanje energije in uveljavitev jedrskih reaktorjev četrte generacije ter zajemanja in shranjevanja ogljika kakor tudi predvsem poiskali alternativo za nafto, kar zadeva prevoz, pri čemer mora biti poudarek na sončni energiji, katere vir je neizčrpen;

| 99. | opozarja, da je treba nenehno spodbujati raziskave na področju pretvorbe jedrskih odpadkov in jedrske fuzije, da bi zagotovili zelo dolgoročen vir energije; |
| --- | --- |

99.

opozarja, da je treba nenehno spodbujati raziskave na področju pretvorbe jedrskih odpadkov in jedrske fuzije, da bi zagotovili zelo dolgoročen vir energije;

*

- *

| 100. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

100.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 114.

(2)  UL C 76 E, 27.3.2008, str. 114.

(3)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 82.

(4)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 206.

(5)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 424.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0033.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0096.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0354.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0294.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0347.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0295.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0346.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0296.

(14)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0545.

(15)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(16)  UL L 217, 8.8.2006, str. 8.

(17)  UL L 127, 29.4.2004, str. 92.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/31

---

Nediskriminacija na podlagi spola in solidarnost med generacijami

P6_TA(2009)0039

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (2008/2118(INI))

(2010/C 67 E/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2, člena 3(2) in člena 141 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2, člena 3(2) in člena 141 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta ter ministrov za delo in socialne zadeve, ki so se dne 29. junija 2000 sestali v okviru Sveta, o uravnoteženi udeležbi žensk in moških v poklicnem in družinskem življenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta ter ministrov za delo in socialne zadeve, ki so se dne 29. junija 2000 sestali v okviru Sveta, o uravnoteženi udeležbi žensk in moških v poklicnem in družinskem življenju (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2000 o sporočilu Komisije „V Evropo za vse starosti – spodbujanje blaginje in medgeneracijske solidarnosti“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2000 o sporočilu Komisije „V Evropo za vse starosti – spodbujanje blaginje in medgeneracijske solidarnosti“ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o uskladitvi poklicnega, družinskega in zasebnega življenja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o uskladitvi poklicnega, družinskega in zasebnega življenja (3),

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za mlade, ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za mlade, ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (4),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ (KOM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ (KOM(2006)0571),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o regulativnem okviru za ukrepe usklajevanja družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2007 o regulativnem okviru za ukrepe usklajevanja družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (KOM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (KOM(2007)0244),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2007 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2007 (7),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Demografska prihodnosti Evrope: dejstva in podatki“ (SEK(2007)0638), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Demografska prihodnosti Evrope: dejstva in podatki“ (SEK(2007)0638),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (9),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0492/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0492/2008),

| A. | ker so ženske in moški enaki kar zadeva človeško dostojanstvo in ker imajo enake pravice in dolžnosti, |
| --- | --- |

A.

ker so ženske in moški enaki kar zadeva človeško dostojanstvo in ker imajo enake pravice in dolžnosti,

| B. | ker je enako obravnavanje žensk in moških vodilno pravno načelo in ker mora na podlagi tega enakost biti upoštevana in spoštovana pri razlaganju in uporabi pravnih norm, |
| --- | --- |

B.

ker je enako obravnavanje žensk in moških vodilno pravno načelo in ker mora na podlagi tega enakost biti upoštevana in spoštovana pri razlaganju in uporabi pravnih norm,

| C. | ker se razlike med ženskami in moškimi ohranjajo v vseh ostalih vidikih kakovosti dela, na primer pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, in ker je stopnja zaposlenosti žensk z vzdrževanimi otroki le 62,4 %, medtem ko je pri moških 91,4 %; ker je kar 76,5 % zaposlenih s krajšim delovnim časom žensk, |
| --- | --- |

C.

ker se razlike med ženskami in moškimi ohranjajo v vseh ostalih vidikih kakovosti dela, na primer pri usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, in ker je stopnja zaposlenosti žensk z vzdrževanimi otroki le 62,4 %, medtem ko je pri moških 91,4 %; ker je kar 76,5 % zaposlenih s krajšim delovnim časom žensk,

| D. | ker lizbonska strategija predvideva zagotovitev, da se 60 % delovno sposobnih žensk zaposli; ker količinski in kakovostni cilji lizbonske strategije in nove integrirane smernice za rast in delovna mesta (10), predvsem kjer gre za zaposlovanje žensk in odraslih, temeljijo na ugotovitvi, da je z vidika trajnosti nesprejemljivo zavreči zadevne vire in njihov potencial ter da je ogrožena stabilnost pokojninskih sistemov in sistemov socialnega varstva,, |
| --- | --- |

D.

ker lizbonska strategija predvideva zagotovitev, da se 60 % delovno sposobnih žensk zaposli; ker količinski in kakovostni cilji lizbonske strategije in nove integrirane smernice za rast in delovna mesta (10), predvsem kjer gre za zaposlovanje žensk in odraslih, temeljijo na ugotovitvi, da je z vidika trajnosti nesprejemljivo zavreči zadevne vire in njihov potencial ter da je ogrožena stabilnost pokojninskih sistemov in sistemov socialnega varstva,,

| E. | ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških določa, da ne sme biti nobene neposredne ali posredne diskriminacije zaradi spola, še najmanj pa zaradi materinstva, opravljanja družinskih obveznosti ali zakonskega stanu, |
| --- | --- |

E.

ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških določa, da ne sme biti nobene neposredne ali posredne diskriminacije zaradi spola, še najmanj pa zaradi materinstva, opravljanja družinskih obveznosti ali zakonskega stanu,

| F. | ker podatki iz prej navedenega sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 kažejo, da imajo države in regije z visoko stopnjo zaposlenosti žensk, ki imajo sisteme socialnega varstva, tudi višjo stopnjo rodnosti, |
| --- | --- |

F.

ker podatki iz prej navedenega sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 kažejo, da imajo države in regije z visoko stopnjo zaposlenosti žensk, ki imajo sisteme socialnega varstva, tudi višjo stopnjo rodnosti,

| G. | ker je v Uniji zaradi treh glavnih izzivov, s katerimi se sooča, to so demografske spremembe, globalizacija in podnebne spremembe, potrebna medgeneracijska solidarnost na podlagi obsežnega dogovora med generacijami, pa tudi med obema spoloma, |
| --- | --- |

G.

ker je v Uniji zaradi treh glavnih izzivov, s katerimi se sooča, to so demografske spremembe, globalizacija in podnebne spremembe, potrebna medgeneracijska solidarnost na podlagi obsežnega dogovora med generacijami, pa tudi med obema spoloma,

| H. | ker mora dogovor med spoloma, generacijami in ljudmi temeljiti na možnosti, da si lahko posamezniki organizirajo svoje poklicno in zasebno življenje ter uskladijo gospodarske zahteve proizvodnje, ki so del pridobitne zaposlitve, z možnostjo izbire, katerim dejavnostim se bodo posvečali in kdaj, v okviru pravic in odgovornosti iz zakonodaje in pogodb, |
| --- | --- |

H.

ker mora dogovor med spoloma, generacijami in ljudmi temeljiti na možnosti, da si lahko posamezniki organizirajo svoje poklicno in zasebno življenje ter uskladijo gospodarske zahteve proizvodnje, ki so del pridobitne zaposlitve, z možnostjo izbire, katerim dejavnostim se bodo posvečali in kdaj, v okviru pravic in odgovornosti iz zakonodaje in pogodb,

| I. | ker morajo zaradi medgeneracijske odgovornosti javni organi imeti dejaven pristop, vsi socialni akterji pa morajo igrati vodilno vlogo, da bi zagotovili visoke standarde storitev splošnega interesa ter primerne in zadostne sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, |
| --- | --- |

I.

ker morajo zaradi medgeneracijske odgovornosti javni organi imeti dejaven pristop, vsi socialni akterji pa morajo igrati vodilno vlogo, da bi zagotovili visoke standarde storitev splošnega interesa ter primerne in zadostne sisteme zdravstvenega in socialnega varstva,

| J. | ker je prisotnost žensk na trgu dela povezana s kulturnimi spremembami in reformami, oblikovanimi za uveljavitev politik za doseganje ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ter prerazporeditev vlog; ker takšne politike pokrivajo različne, v osnovi povezane, vidike, od začasno krajšega delovnega časa do mrež storitev za osebno pomoč, prek spremembe pogodb o zaposlitvi v pogodbe za delo s krajšim delovnim časom ali prek pravice do dopusta (porodniškega, očetovskega, starševskega in družinskega), |
| --- | --- |

J.

ker je prisotnost žensk na trgu dela povezana s kulturnimi spremembami in reformami, oblikovanimi za uveljavitev politik za doseganje ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ter prerazporeditev vlog; ker takšne politike pokrivajo različne, v osnovi povezane, vidike, od začasno krajšega delovnega časa do mrež storitev za osebno pomoč, prek spremembe pogodb o zaposlitvi v pogodbe za delo s krajšim delovnim časom ali prek pravice do dopusta (porodniškega, očetovskega, starševskega in družinskega),

| K. | ker demografske spremembe pomembno vplivajo na zasebno in poklicno življenje ljudi; ker so neustrezne storitve, nezadostne plače, pozen vstop na trg dela, dolgotrajno podaljševanje pogodb za določen čas in nezadostne spodbude za mlade pare med razlogi, zakaj si mladi prej ne ustvarijo družine in nimajo otrok; ker togi delovni vzorci in težavna vrnitev na trg dela po obdobju opravljanja skrbniških dolžnosti otežujejo svobodno odločanje glede doseganja ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ali pa glede izmenjavanja med poklicnim in družinskim življenjem, |
| --- | --- |

K.

ker demografske spremembe pomembno vplivajo na zasebno in poklicno življenje ljudi; ker so neustrezne storitve, nezadostne plače, pozen vstop na trg dela, dolgotrajno podaljševanje pogodb za določen čas in nezadostne spodbude za mlade pare med razlogi, zakaj si mladi prej ne ustvarijo družine in nimajo otrok; ker togi delovni vzorci in težavna vrnitev na trg dela po obdobju opravljanja skrbniških dolžnosti otežujejo svobodno odločanje glede doseganja ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ali pa glede izmenjavanja med poklicnim in družinskim življenjem,

| L. | ker nediskriminacija, ki temelji na spolu, ponavadi v prvi vrsti zadeva ne le ženske/matere, temveč tudi moške/očete; ker se kakršni koli politični ukrepi na tem področju ne bodo mogli več osredotočiti zgolj na ženske in ker bi morale evropske in nacionalne politike odslej upoštevati tudi potrebe in sposobnosti moških/očetov na tem področju, |
| --- | --- |

L.

ker nediskriminacija, ki temelji na spolu, ponavadi v prvi vrsti zadeva ne le ženske/matere, temveč tudi moške/očete; ker se kakršni koli politični ukrepi na tem področju ne bodo mogli več osredotočiti zgolj na ženske in ker bi morale evropske in nacionalne politike odslej upoštevati tudi potrebe in sposobnosti moških/očetov na tem področju,

| M. | ker je treba pozornost nameniti diskriminaciji zaradi porodniškega, očetovskega, starševskega in družinskega dopusta, ki je povezana s skrbništvom, da bi ugotovili, ali je diskriminacija v takšnih primerih oblika diskriminacije na podlagi spola; ker je treba opredeliti pojem večplastne diskriminacije na evropski ravni, |
| --- | --- |

M.

ker je treba pozornost nameniti diskriminaciji zaradi porodniškega, očetovskega, starševskega in družinskega dopusta, ki je povezana s skrbništvom, da bi ugotovili, ali je diskriminacija v takšnih primerih oblika diskriminacije na podlagi spola; ker je treba opredeliti pojem večplastne diskriminacije na evropski ravni,

| N. | ker se pojem solidarnosti med generacijami ne omejuje le na skrb za otroke, marveč zadeva tudi odgovornost do starejših in vzdrževanih oseb ter prispeva k spoštovanju človeškega dostojanstva ter k temu spodbuja tudi prihodnje generacije, |
| --- | --- |

N.

ker se pojem solidarnosti med generacijami ne omejuje le na skrb za otroke, marveč zadeva tudi odgovornost do starejših in vzdrževanih oseb ter prispeva k spoštovanju človeškega dostojanstva ter k temu spodbuja tudi prihodnje generacije,

| O. | ker velika revščina ne sme biti diskriminacijski dejavnik na področju medgeneracijske solidarnosti, pa tudi ker najrevnejše družine ohranjajo vezi in dejavnosti na področju medgeneracijske solidarnosti, |
| --- | --- |

O.

ker velika revščina ne sme biti diskriminacijski dejavnik na področju medgeneracijske solidarnosti, pa tudi ker najrevnejše družine ohranjajo vezi in dejavnosti na področju medgeneracijske solidarnosti,

| P. | ker bi morala družba priznati delo oseb, ki svoj čas posvečajo varstvu in vzgoji otrok ali skrbijo za starejše osebe, in ker bi lahko ta cilj dosegli tako, da bi jim zagotovili pravice, zlasti socialno in pokojninsko zavarovanje, |
| --- | --- |

P.

ker bi morala družba priznati delo oseb, ki svoj čas posvečajo varstvu in vzgoji otrok ali skrbijo za starejše osebe, in ker bi lahko ta cilj dosegli tako, da bi jim zagotovili pravice, zlasti socialno in pokojninsko zavarovanje,

| Q. | ker je vloga staršev pri vzgoji otrok in vloga otrok v odnosu do starejših in vzdrževanih oseb ter vloga žensk in moških kot skrbnikov starejših in vzdrževanih oseb bistvena za skupni napredek in ker bi jo morajo prečne politike priznati kot tako, ko se ženske in moški sami odločijo, da se bodo temu delu v celoti ali delno posvetili, |
| --- | --- |

Q.

ker je vloga staršev pri vzgoji otrok in vloga otrok v odnosu do starejših in vzdrževanih oseb ter vloga žensk in moških kot skrbnikov starejših in vzdrževanih oseb bistvena za skupni napredek in ker bi jo morajo prečne politike priznati kot tako, ko se ženske in moški sami odločijo, da se bodo temu delu v celoti ali delno posvetili,

| R. | ker Komisija od oktobra 2003 izvaja posvetovanja s socialnimi partnerji o ravnotežju med delom, družino in zasebnim življenjem, ki so trenutno na začetku druge faze in temeljijo na pomenu iskanja politik in načinov za omogočanje dobrih delovnih mest v povezavi z odgovornostmi žensk in moških v gospodinjstvu, |
| --- | --- |

R.

ker Komisija od oktobra 2003 izvaja posvetovanja s socialnimi partnerji o ravnotežju med delom, družino in zasebnim življenjem, ki so trenutno na začetku druge faze in temeljijo na pomenu iskanja politik in načinov za omogočanje dobrih delovnih mest v povezavi z odgovornostmi žensk in moških v gospodinjstvu,

| S. | ker imajo moški ključno vlogo pri uresničevanju resnične enakosti, |
| --- | --- |

S.

ker imajo moški ključno vlogo pri uresničevanju resnične enakosti,

| T. | ker so bila načela prožne varnosti, ki veljajo za ženske, navedena v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007 o oblikovanju skupnih načelih prožne varnosti (11) in ker delovni čas v večini evropskih regij ni ugoden za osebe z otroki in ker imajo te manj možnosti, da bi delale na delovnih mestih z gibljivim delovnim časom, kot osebe brez otrok (12), |
| --- | --- |

T.

ker so bila načela prožne varnosti, ki veljajo za ženske, navedena v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007 o oblikovanju skupnih načelih prožne varnosti (11) in ker delovni čas v večini evropskih regij ni ugoden za osebe z otroki in ker imajo te manj možnosti, da bi delale na delovnih mestih z gibljivim delovnim časom, kot osebe brez otrok (12),

| U. | ker je usklajevanje družinskih načrtov, zasebnega življenja in poklicnih ambicij mogoče le, če lahko zadevne osebe z ekonomskega in družbenega vidika resnično svobodno izbirajo ter jim je zagotovljena podpora prek političnih in gospodarskih odločitev na evropski in nacionalni ravni, pri tem pa niso prikrajšane, in če je na voljo potrebna infrastruktura, |
| --- | --- |

U.

ker je usklajevanje družinskih načrtov, zasebnega življenja in poklicnih ambicij mogoče le, če lahko zadevne osebe z ekonomskega in družbenega vidika resnično svobodno izbirajo ter jim je zagotovljena podpora prek političnih in gospodarskih odločitev na evropski in nacionalni ravni, pri tem pa niso prikrajšane, in če je na voljo potrebna infrastruktura,

| V. | ker obstaja nevarnost „prisilnega“ dela s krajšim delovnim časom, zlasti za ženske/matere, ki so v to prisiljene zaradi nedostopnosti storitev varstva otrok, obstaja pa tudi tveganje, da prehod s polnega delovnega časa na krajši delovni čas morda ne bo dovoljen, s tem pa je ovirano, če ne nemogoče, doseganje ravnotežja med delom, družino in zasebnim življenjem, |
| --- | --- |

V.

ker obstaja nevarnost „prisilnega“ dela s krajšim delovnim časom, zlasti za ženske/matere, ki so v to prisiljene zaradi nedostopnosti storitev varstva otrok, obstaja pa tudi tveganje, da prehod s polnega delovnega časa na krajši delovni čas morda ne bo dovoljen, s tem pa je ovirano, če ne nemogoče, doseganje ravnotežja med delom, družino in zasebnim življenjem,

| 1. | poudarja, da je načelo medgeneracijske solidarnosti eden strukturnih temeljev evropskega socialnega modela; zaradi ohranitve tega načela poziva javne organe k dejavnemu pristopu na različnih ravneh in meni, da bi morali vse socialne akterje vključiti v zagotavljanje visoko kakovostnih socialnih storitev splošnega interesa za družine, mlade ljudi in tiste, ki se ne morejo sami vzdrževati; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je načelo medgeneracijske solidarnosti eden strukturnih temeljev evropskega socialnega modela; zaradi ohranitve tega načela poziva javne organe k dejavnemu pristopu na različnih ravneh in meni, da bi morali vse socialne akterje vključiti v zagotavljanje visoko kakovostnih socialnih storitev splošnega interesa za družine, mlade ljudi in tiste, ki se ne morejo sami vzdrževati;

| 2. | poudarja, da sta politika na področju oskrbe in zagotavljanje skrbstvenih storitev dejansko povezana z doseganjem enakosti med ženskami in moškimi; izraža kritiko zaradi pomanjkanja cenovno sprejemljivih, dostopnih in visoko kakovostnih skrbstvenih storitev v večini držav članic, to pa je povezano z dejstvom, da delo na področju oskrbe ni enako porazdeljeno med ženskami in moškimi, kar neposredno zmanjšuje možnosti žensk za sodelovanje na vseh področjih družbenega, gospodarskega, kulturnega in političnega življenja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da sta politika na področju oskrbe in zagotavljanje skrbstvenih storitev dejansko povezana z doseganjem enakosti med ženskami in moškimi; izraža kritiko zaradi pomanjkanja cenovno sprejemljivih, dostopnih in visoko kakovostnih skrbstvenih storitev v večini držav članic, to pa je povezano z dejstvom, da delo na področju oskrbe ni enako porazdeljeno med ženskami in moškimi, kar neposredno zmanjšuje možnosti žensk za sodelovanje na vseh področjih družbenega, gospodarskega, kulturnega in političnega življenja;

| 3. | poudarja, da kakovostne in cenovno dostopne ustanove za varstvo otrok, obratujoče v skladu z urnikom, ki ustreza staršem in otrokom, ter kakovostna in cenovno dostopna infrastruktura za starejše in druge vzdrževane osebe morajo biti v središču socialnega modela EU ter ključen dejavnik za izboljšanje dostopa žensk do trga delovne sile in plačanega dela, kar ženskam omogoča, da uporabijo svoje sposobnosti za doseganje ekonomske neodvisnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da kakovostne in cenovno dostopne ustanove za varstvo otrok, obratujoče v skladu z urnikom, ki ustreza staršem in otrokom, ter kakovostna in cenovno dostopna infrastruktura za starejše in druge vzdrževane osebe morajo biti v središču socialnega modela EU ter ključen dejavnik za izboljšanje dostopa žensk do trga delovne sile in plačanega dela, kar ženskam omogoča, da uporabijo svoje sposobnosti za doseganje ekonomske neodvisnosti;

| 4. | opozarja na zaveze držav članic, ki so jih sprejele na srečanju Evropskega sveta v Barceloni leta 2002, glede odpravljanja ovir pri enaki udeležbi ženskih in moških na trgu dela ter glede uvedbe otroškega varstva za 90 % predšolskih otrok, starih 3 ali več let in šoloobveznih otrok, ter najmanj za 33 % otrok, mlajših od treh let; poziva države članice, da pripravijo podobne cilje glede ustanov za varstvo starejših in bolnih sorodnikov; |
| --- | --- |

4.

opozarja na zaveze držav članic, ki so jih sprejele na srečanju Evropskega sveta v Barceloni leta 2002, glede odpravljanja ovir pri enaki udeležbi ženskih in moških na trgu dela ter glede uvedbe otroškega varstva za 90 % predšolskih otrok, starih 3 ali več let in šoloobveznih otrok, ter najmanj za 33 % otrok, mlajših od treh let; poziva države članice, da pripravijo podobne cilje glede ustanov za varstvo starejših in bolnih sorodnikov;

| 5. | opozarja na izjemno neravnovesje med ženskami in moškimi pri razdelitvi domačih in družinskih odgovornosti, zaradi česar se večinoma ženske odločajo za gibljiv delovni čas ali celo za opustitev zaposlitve, kar vpliva na poklicni razvoj žensk in povečuje razliko v plačah med moškimi in ženskami ter razliko na področju pokojninskih pravic; |
| --- | --- |

5.

opozarja na izjemno neravnovesje med ženskami in moškimi pri razdelitvi domačih in družinskih odgovornosti, zaradi česar se večinoma ženske odločajo za gibljiv delovni čas ali celo za opustitev zaposlitve, kar vpliva na poklicni razvoj žensk in povečuje razliko v plačah med moškimi in ženskami ter razliko na področju pokojninskih pravic;

| 6. | izraža bojazen, da je predlog češkega predsedstva o tem, da je lahko varstvo otrok „resnična alternativa poklicni karieri“, usmerjen k tradicionalni delitvi dela med moškimi in ženskami oziroma h konceptu, da so delavci pravzaprav moški, zaposleni za polni delovni čas, za njihove osebne potrebe pa skrbijo „nevidne roke“ (ženske), ki skrbijo za dom in družino; |
| --- | --- |

6.

izraža bojazen, da je predlog češkega predsedstva o tem, da je lahko varstvo otrok „resnična alternativa poklicni karieri“, usmerjen k tradicionalni delitvi dela med moškimi in ženskami oziroma h konceptu, da so delavci pravzaprav moški, zaposleni za polni delovni čas, za njihove osebne potrebe pa skrbijo „nevidne roke“ (ženske), ki skrbijo za dom in družino;

| 7. | izraža veliko zaskrbljenost nad dejstvom, da zlasti v času gospodarske recesije predlog češkega predsedstva izvaja pritisk na ženske, da pustijo službo in sledijo svoji „naravni“ poti, tj. skrbi za otroke in druge vzdrževane osebe; poziva Svet in države članice k vsestranskemu prizadevanju za doseganje ciljev na področju oskrbe otrok, ki so bili sprejeti v Barceloni; |
| --- | --- |

7.

izraža veliko zaskrbljenost nad dejstvom, da zlasti v času gospodarske recesije predlog češkega predsedstva izvaja pritisk na ženske, da pustijo službo in sledijo svoji „naravni“ poti, tj. skrbi za otroke in druge vzdrževane osebe; poziva Svet in države članice k vsestranskemu prizadevanju za doseganje ciljev na področju oskrbe otrok, ki so bili sprejeti v Barceloni;

| 8. | poudarja, da celovita udeležba enega ali obeh staršev pri dostojno plačanem poklicnem življenju lahko prispeva k zmanjšanju revščine med zaposlenimi in enostarševskimi gospodinjstvi, ki beležijo veliko višjo stopnjo revščine (32 %); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da celovita udeležba enega ali obeh staršev pri dostojno plačanem poklicnem življenju lahko prispeva k zmanjšanju revščine med zaposlenimi in enostarševskimi gospodinjstvi, ki beležijo veliko višjo stopnjo revščine (32 %);

| 9. | poudarja, da imajo številne ženske zaradi pokojninskih shem v državah članicah še vedno le posredne pravice na podlagi moževe delovne dobe, posledica tega pa je, da ženske predstavljajo večino starejših, ki živijo v revščini; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da imajo številne ženske zaradi pokojninskih shem v državah članicah še vedno le posredne pravice na podlagi moževe delovne dobe, posledica tega pa je, da ženske predstavljajo večino starejših, ki živijo v revščini;

| 10. | poziva države članice, naj obravnavajo strukturne dejavnike, ki prispevajo k neenakosti pokojninskih shem, vključno z organizacijo skrbništva ter usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja, neenakostmi na trgu dela, razlikami v plačilu glede na spol ter neposredno diskriminacijo v drugem in tretjem pokojninskem stebru; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj obravnavajo strukturne dejavnike, ki prispevajo k neenakosti pokojninskih shem, vključno z organizacijo skrbništva ter usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja, neenakostmi na trgu dela, razlikami v plačilu glede na spol ter neposredno diskriminacijo v drugem in tretjem pokojninskem stebru;

| 11. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za novo direktivo o posebnih pravicah in varovalih na področju usklajevanja poklicnega in družinskega življenja za družine, ki imajo vzdrževane člane (otroke, starejše in invalide); |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za novo direktivo o posebnih pravicah in varovalih na področju usklajevanja poklicnega in družinskega življenja za družine, ki imajo vzdrževane člane (otroke, starejše in invalide);

| 12. | poziva raziskovalne ustanove in inštitute, naj več sredstev namenijo za večji učinek na področju okoljske izboljšave proizvodov za otroke, nesamostojne osebe ali proizvode za splošno rabo v gospodinjstvu; |
| --- | --- |

12.

poziva raziskovalne ustanove in inštitute, naj več sredstev namenijo za večji učinek na področju okoljske izboljšave proizvodov za otroke, nesamostojne osebe ali proizvode za splošno rabo v gospodinjstvu;

| 13. | poziva Eurostat, naj pripravi ukrepe za po spolu razčlenjeno predstavitev podatkov o oskrbi otrok in vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

13.

poziva Eurostat, naj pripravi ukrepe za po spolu razčlenjeno predstavitev podatkov o oskrbi otrok in vzdrževanih oseb;

| 14. | poziva Komisijo, naj predstavi konkretne pobude za potrditev znanja, pridobljenega pri vzgoji, skrbi za vzdrževane osebe in gospodinjskemu delu, da bi se lahko upoštevalo ob vrnitvi na trg dela; poudarja, da je ocena naddisciplinarnih veščin ključnega pomena za tako imenovano bilanco veščin glede na najboljše tradicije na področju nacionalnih poskusov na sistemih za povezovanje ponudbe delovne sile s povpraševanjem; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj predstavi konkretne pobude za potrditev znanja, pridobljenega pri vzgoji, skrbi za vzdrževane osebe in gospodinjskemu delu, da bi se lahko upoštevalo ob vrnitvi na trg dela; poudarja, da je ocena naddisciplinarnih veščin ključnega pomena za tako imenovano bilanco veščin glede na najboljše tradicije na področju nacionalnih poskusov na sistemih za povezovanje ponudbe delovne sile s povpraševanjem;

| 15. | poziva Komisijo, naj izvede kampanjo za povečanje osveščenosti in uvede pilotne projekte za bolj uravnoteženo udeležbo žensk in moških v poklicnem in družinskem življenju; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj izvede kampanjo za povečanje osveščenosti in uvede pilotne projekte za bolj uravnoteženo udeležbo žensk in moških v poklicnem in družinskem življenju;

| 16. | poziva države članice, naj obravnavajo možnost prožnega delovnega časa za starše (kot rezultat svobodne izbire) in prožnega delovnega časa institucij za varstvo otrok, da bi tako ženskam kot moškim pomagale pri uspešnejšem usklajevanju poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj obravnavajo možnost prožnega delovnega časa za starše (kot rezultat svobodne izbire) in prožnega delovnega časa institucij za varstvo otrok, da bi tako ženskam kot moškim pomagale pri uspešnejšem usklajevanju poklicnega in družinskega življenja;

| 17. | poziva Komisijo, naj spremlja zglede dobre prakse držav članic v zvezi s skrbniki in naj jih posreduje vsem državam članicam, s čimer bi prikazala, da imajo skrbniki osrednjo vlogo na področju medgeneracijske solidarnosti, in spodbudila izvajanje strategije za skrbnike v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj spremlja zglede dobre prakse držav članic v zvezi s skrbniki in naj jih posreduje vsem državam članicam, s čimer bi prikazala, da imajo skrbniki osrednjo vlogo na področju medgeneracijske solidarnosti, in spodbudila izvajanje strategije za skrbnike v državah članicah;

| 18. | poziva države članice, naj podpirajo in spodbujajo operativne programe Komisije v okviru Evropske zveze za družine; poziva Komisijo, naj okrepi razvoj orodij za sistemiziranje izmenjave dobre prakse in raziskav na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj podpirajo in spodbujajo operativne programe Komisije v okviru Evropske zveze za družine; poziva Komisijo, naj okrepi razvoj orodij za sistemiziranje izmenjave dobre prakse in raziskav na tem področju;

| 19. | poziva javne organe k sprejetju potrebnih ukrepov, da bi zaposlenim materam in očetom lahko nudili pomoč s politikami za spodbujanje ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ter jim omogočili dostop do sredstev za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

19.

poziva javne organe k sprejetju potrebnih ukrepov, da bi zaposlenim materam in očetom lahko nudili pomoč s politikami za spodbujanje ravnotežja med delom in zasebnim življenjem ter jim omogočili dostop do sredstev za doseganje tega cilja;

| 20. | poziva države članice, naj podprejo ureditev dopustov (starševski dopust, dopust ob posvojitvi, solidarnostni dopust) za osebe, ki želijo prekiniti poklicno delovanje, da bi se posvetili vzgoji otroka ali skrbi za vzdrževano osebo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj podprejo ureditev dopustov (starševski dopust, dopust ob posvojitvi, solidarnostni dopust) za osebe, ki želijo prekiniti poklicno delovanje, da bi se posvetili vzgoji otroka ali skrbi za vzdrževano osebo;

| 21. | meni, da je treba ukrepati, da bi izboljšali obravnavo porodniškega dopusta, pa tudi očetovskega in starševskega dopusta, s posebnim poudarkom na dopustu, ki ga koristijo zaposleni očetje, pri tem pa upoštevati, da v vseh državah članicah le majhen odstotek moških izkoristi ta dopust; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba ukrepati, da bi izboljšali obravnavo porodniškega dopusta, pa tudi očetovskega in starševskega dopusta, s posebnim poudarkom na dopustu, ki ga koristijo zaposleni očetje, pri tem pa upoštevati, da v vseh državah članicah le majhen odstotek moških izkoristi ta dopust;

| 22. | vztraja, da bi moral biti vsak, ki želi prekiniti ali skrajšati svoje formalno poklicno delovanje, da bi se posvetil solidarnosti med generacijami, upravičen do prilagodljivega delovnega časa; zato poziva mala in srednje velika podjetja, naj se bolj prostovoljno vključujejo v sodelovanje, in javne organe k večji finančni prožnosti pri proračunskih napovedih državne pomoči; |
| --- | --- |

22.

vztraja, da bi moral biti vsak, ki želi prekiniti ali skrajšati svoje formalno poklicno delovanje, da bi se posvetil solidarnosti med generacijami, upravičen do prilagodljivega delovnega časa; zato poziva mala in srednje velika podjetja, naj se bolj prostovoljno vključujejo v sodelovanje, in javne organe k večji finančni prožnosti pri proračunskih napovedih državne pomoči;

| 23. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji začne revizijo politike za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, ki mora zlasti:






  — | zagotavljati, da stroški porodniškega/očetovskega dopusta ne bodo v breme delodajalca, temveč družbe, da bi se tako izkoreninila diskriminacija v podjetjih in spodbudila demografsko rast, |
| --- | --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji začne revizijo politike za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, ki mora zlasti:

—

zagotavljati, da stroški porodniškega/očetovskega dopusta ne bodo v breme delodajalca, temveč družbe, da bi se tako izkoreninila diskriminacija v podjetjih in spodbudila demografsko rast,

| — | izboljšati dostop do storitev varstva in pomoči za nesamostojne osebe (otroke, invalidne in starejše osebe) ter prožnost teh storitev z določitvijo minimalnega števila struktur, odprtih tudi ponoči, da bi se izpolnjevale poklicne zahteve in ohranilo zasebno življenje; |
| --- | --- |

—

izboljšati dostop do storitev varstva in pomoči za nesamostojne osebe (otroke, invalidne in starejše osebe) ter prožnost teh storitev z določitvijo minimalnega števila struktur, odprtih tudi ponoči, da bi se izpolnjevale poklicne zahteve in ohranilo zasebno življenje;

| 24. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v Direktivo 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (13) vključijo člen o ravnotežju med delom in zasebnim življenjem, in poudarja, da je treba takšno določbo upoštevati pri določanju delovnega tedna in ureditev glede dežurstva; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v Direktivo 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (13) vključijo člen o ravnotežju med delom in zasebnim življenjem, in poudarja, da je treba takšno določbo upoštevati pri določanju delovnega tedna in ureditev glede dežurstva;

| 25. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsak, ki bo začasno prekinil svoje poklicno delovanje, da bi se posvetil vzgoji otrok ali skrbi za starejše ali vzdrževane osebe, ponovno vključil na trg dela in se vrnil na svoje staro delovno mesto ter da bo lahko poklicno napredoval; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo lahko vsak, ki bo začasno prekinil svoje poklicno delovanje, da bi se posvetil vzgoji otrok ali skrbi za starejše ali vzdrževane osebe, ponovno vključil na trg dela in se vrnil na svoje staro delovno mesto ter da bo lahko poklicno napredoval;

| 26. | poudarja, da sta lastni prihodek in plačano delo žensk ključna za njihovo neodvisnost in za večjo enakost med ženskami in moškimi v družbi kot celoti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da sta lastni prihodek in plačano delo žensk ključna za njihovo neodvisnost in za večjo enakost med ženskami in moškimi v družbi kot celoti;

| 27. | poudarja, da je treba okrepiti solidarnost do starejših, ki morajo prav tako biti solidarni do otrok in mladih; ker lahko starejši prenesejo svojo modrost, znanje in izkušnje na mlade generacije, mladi pa izkažejo energijo, dinamičnost, veselje do življenja in upanje; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba okrepiti solidarnost do starejših, ki morajo prav tako biti solidarni do otrok in mladih; ker lahko starejši prenesejo svojo modrost, znanje in izkušnje na mlade generacije, mladi pa izkažejo energijo, dinamičnost, veselje do življenja in upanje;

| 28. | meni, da je treba medgeneracijsko solidarnost spodbujati z razumnimi davčnimi politikami (v obliki prenosov, odbitkov in znižanj davka), z ukrepi za spodbujanje dejavnega staranja, s politikami za razvijanje spretnosti in celovitimi mrežami za storitve za otroke, starejše, invalide in nesamostojne osebe ter oceniti njihov pozitiven oziroma negativen učinek na osebne odločitve in ravnotežje med delom, družino in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba medgeneracijsko solidarnost spodbujati z razumnimi davčnimi politikami (v obliki prenosov, odbitkov in znižanj davka), z ukrepi za spodbujanje dejavnega staranja, s politikami za razvijanje spretnosti in celovitimi mrežami za storitve za otroke, starejše, invalide in nesamostojne osebe ter oceniti njihov pozitiven oziroma negativen učinek na osebne odločitve in ravnotežje med delom, družino in zasebnim življenjem;

| 29. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe v korist žensk in moških, zlasti zato, da bi jim omogočili vrnitev na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz družinskih razlogov (vzgoja otrok in/ali oskrba bolnega ali invalidnega starša), s spodbujanjem politike (ponovnega) vključevanja na trg dela, ki bi jim omogočila ponovno finančno neodvisnost; |
| --- | --- |

29.

opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe v korist žensk in moških, zlasti zato, da bi jim omogočili vrnitev na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz družinskih razlogov (vzgoja otrok in/ali oskrba bolnega ali invalidnega starša), s spodbujanjem politike (ponovnega) vključevanja na trg dela, ki bi jim omogočila ponovno finančno neodvisnost;

| 30. | poziva države članice, naj spodbujajo davčno politiko, ki bo upoštevala finančne obveznosti gospodinjstev, zlasti stroške varstva otrok ter skrbi za starejše in vzdrževane osebe, na podlagi davčne ureditve in sistema davčnih olajšav; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj spodbujajo davčno politiko, ki bo upoštevala finančne obveznosti gospodinjstev, zlasti stroške varstva otrok ter skrbi za starejše in vzdrževane osebe, na podlagi davčne ureditve in sistema davčnih olajšav;

| 31. | poziva države članice, naj pregledajo svoje davčne sisteme in določijo davčne stopnje na podlagi pravic posameznika, in posledično zahteva individualizacijo pokojninskih pravic in pravic iz sistema socialne varnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj pregledajo svoje davčne sisteme in določijo davčne stopnje na podlagi pravic posameznika, in posledično zahteva individualizacijo pokojninskih pravic in pravic iz sistema socialne varnosti;

| 32. | poziva institucije Unije in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe v korist ženskam, da bodo odpravile očitne primere dejanskih neenakosti v primerjavi z moškimi ter tako uresničile načelo enakosti med ženskami in moškimi; dodaja, da morajo biti tovrstni ukrepi, ki jih je treba izvajati, dokler neenakosti ne bodo odpravljene, razumni in v vsakem primeru sorazmerni z zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

32.

poziva institucije Unije in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe v korist ženskam, da bodo odpravile očitne primere dejanskih neenakosti v primerjavi z moškimi ter tako uresničile načelo enakosti med ženskami in moškimi; dodaja, da morajo biti tovrstni ukrepi, ki jih je treba izvajati, dokler neenakosti ne bodo odpravljene, razumni in v vsakem primeru sorazmerni z zastavljenim ciljem;

| 33. | poziva nacionalne in lokalne organe, naj oblikujejo programe za mlade ljudi, ki bodo vključevali medgeneracijsko razsežnost, da bi mlajša generacija razumela, da je današnja raven uspešnosti in blaginje posledica prizadevanj in stisk predhodnih generacij; |
| --- | --- |

33.

poziva nacionalne in lokalne organe, naj oblikujejo programe za mlade ljudi, ki bodo vključevali medgeneracijsko razsežnost, da bi mlajša generacija razumela, da je današnja raven uspešnosti in blaginje posledica prizadevanj in stisk predhodnih generacij;

| 34. | poziva institucije Unije in vse javne organe, naj načelo enakosti med ženskami in moškimi dejavno upoštevajo pri sprejemanju in izvajanju uredb, oblikovanju javne politike in na splošno pri opravljanju svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

poziva institucije Unije in vse javne organe, naj načelo enakosti med ženskami in moškimi dejavno upoštevajo pri sprejemanju in izvajanju uredb, oblikovanju javne politike in na splošno pri opravljanju svojih dejavnosti;

| 35. | poziva medije, naj s pozitivnim pristopom in dosledno spremljajo medgeneracijske odnose s pomočjo obravnave medgeneracijskih vprašanj, razprav med različnimi starostnimi skupinami in na splošno, naj pozitivno prikazujejo prispevek starejših generacij družbi; |
| --- | --- |

35.

poziva medije, naj s pozitivnim pristopom in dosledno spremljajo medgeneracijske odnose s pomočjo obravnave medgeneracijskih vprašanj, razprav med različnimi starostnimi skupinami in na splošno, naj pozitivno prikazujejo prispevek starejših generacij družbi;

| 36. | meni, da je treba načelo enakega obravnavanja in enakih možnosti upoštevati na vseh področjih gospodarske in socialne politike ter politike zaposlovanja, saj bo to prispevalo k preprečevanju segregacije na trgu dela, odpravi neenakih plač in spodbujanju ženskega podjetništva; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba načelo enakega obravnavanja in enakih možnosti upoštevati na vseh področjih gospodarske in socialne politike ter politike zaposlovanja, saj bo to prispevalo k preprečevanju segregacije na trgu dela, odpravi neenakih plač in spodbujanju ženskega podjetništva;

| 37. | meni, da je treba ob upoštevanju spremenjenega družinskega modela in postopnega vstopanja žensk na trg dela nujno prenoviti tradicionalne ureditve oskrbe nesamostojnih oseb; priporoča, da države članice razširijo in dopolnijo zaščito, ki jo nudijo njihove socialne službe, zato da bi zagotovile, da bo pravica do osebnega izpopolnjevanja vedno enaka za vse in da bo za nesamostojne osebe poskrbljeno; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba ob upoštevanju spremenjenega družinskega modela in postopnega vstopanja žensk na trg dela nujno prenoviti tradicionalne ureditve oskrbe nesamostojnih oseb; priporoča, da države članice razširijo in dopolnijo zaščito, ki jo nudijo njihove socialne službe, zato da bi zagotovile, da bo pravica do osebnega izpopolnjevanja vedno enaka za vse in da bo za nesamostojne osebe poskrbljeno;

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter parlamentom in nacionalnim statističnim organom držav članic, Mednarodnemu uradu za delo, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter programu Združenih narodov za razvoj. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter parlamentom in nacionalnim statističnim organom držav članic, Mednarodnemu uradu za delo, Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter programu Združenih narodov za razvoj.

---

(1)  UL C 218, 31.7.2000, str. 5.

(2)  UL C 232, 17.8.2001, str. 381.

(3)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 492.

(4)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 131.

(5)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 112.

(6)  UL C 120, 16.5.2008, str. 66.

(7)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 324.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0066.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0399.

(10)  Glej sporočilo Komisije z dne 11. decembra 2007 z naslovom „Integrirane smernice za rast in delovna mesta (2008–2010)“ (KOM(2007)0803).

(11)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 174.

(12)  Eurostat, Življenje žensk in moških v Evropi, 2008, str. 89.

(13)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/38

---

Boj proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji

P6_TA(2009)0040

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 Svetu o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (2008/2144(INI))

(2010/C 67 E/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji, ki ga je v imenu skupine UEN vložila Roberta Angelilli (B6-0216/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji, ki ga je v imenu skupine UEN vložila Roberta Angelilli (B6-0216/2008),

| — | ob upoštevanju člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa pravico otrok do varstva in skrbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa pravico otrok do varstva in skrbi,

| — | ob upoštevanju člena 34 Konvencije Združenih narodov z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah in Izbirnega protokola h tej konvenciji z dne 25. maja 2000 glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije („Izbirni protokol“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 34 Konvencije Združenih narodov z dne 20. novembra 1989 o otrokovih pravicah in Izbirnega protokola h tej konvenciji z dne 25. maja 2000 glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije („Izbirni protokol“),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (1) („Okvirni sklep“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (1) („Okvirni sklep“),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. novembra 2007 na podlagi člena 12 Okvirnega sklepa Sveta z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otročki pornografiji (KOM(2007)0716) („poročilo Komisije“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 16. novembra 2007 na podlagi člena 12 Okvirnega sklepa Sveta z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otročki pornografiji (KOM(2007)0716) („poročilo Komisije“),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 13. julija 2007 o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo („Konvencija Sveta Evrope“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 13. julija 2007 o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo („Konvencija Sveta Evrope“),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008: Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008: Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti (2),

| — | ob upoštevanju ugotovitev pakta iz Ria de Janeira o preprečevanju in izkoreninjenju spolnega izkoriščanja otrok, o katerem so se dogovorili na tretjem svetovnem kongresu proti spolnemu izkoriščanju otrok in mladostnikov, ki je potekal od 25. do 28. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev pakta iz Ria de Janeira o preprečevanju in izkoreninjenju spolnega izkoriščanja otrok, o katerem so se dogovorili na tretjem svetovnem kongresu proti spolnemu izkoriščanju otrok in mladostnikov, ki je potekal od 25. do 28. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju člena 114(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0012/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0012/2009),

| A. | ker je Konvencija Sveta Evrope, ki jo je podpisalo dvajset držav članic EU, prvi mednarodni pravni instrument, v katerem so kot kazniva dejanja kategorizirane različne oblike spolnih zlorab otrok, vključno z zlorabami te vrste, ki se med drugim zagrešijo z uporabo sile, prisilo, grožnjami, tudi znotraj družine, |
| --- | --- |

A.

ker je Konvencija Sveta Evrope, ki jo je podpisalo dvajset držav članic EU, prvi mednarodni pravni instrument, v katerem so kot kazniva dejanja kategorizirane različne oblike spolnih zlorab otrok, vključno z zlorabami te vrste, ki se med drugim zagrešijo z uporabo sile, prisilo, grožnjami, tudi znotraj družine,

| B. | ker sedem držav članic še vedno ni podpisalo Konvencije Sveta Evrope in ker osem držav članic še vedno ni ratificiralo Izbirnega protokola, |
| --- | --- |

B.

ker sedem držav članic še vedno ni podpisalo Konvencije Sveta Evrope in ker osem držav članic še vedno ni ratificiralo Izbirnega protokola,

| C. | ker otroci vedno več uporabljajo nove tehnologije in ker se vedno pomembnejši del družbenega življenja otrok in mladih ljudi dogaja na spletu, kjer se uporabljajo nenehno razvijajoče se napredne tehnologije in komunikacijska orodja; ker posledično morebitni in dejanski spolni prestopniki vedno pogosteje uporabljajo medmrežje za pripravo spolnih zlorab otrok, zlasti s psihološko manipulacijo in otroško pornografijo, |
| --- | --- |

C.

ker otroci vedno več uporabljajo nove tehnologije in ker se vedno pomembnejši del družbenega življenja otrok in mladih ljudi dogaja na spletu, kjer se uporabljajo nenehno razvijajoče se napredne tehnologije in komunikacijska orodja; ker posledično morebitni in dejanski spolni prestopniki vedno pogosteje uporabljajo medmrežje za pripravo spolnih zlorab otrok, zlasti s psihološko manipulacijo in otroško pornografijo,

| 1. | naslovi naslednja priporočila na Svet:






  a) | naj vse tiste države članice, ki tega še niso storile, spodbudi, da podpišejo, ratificirajo in izvajajo vse zadevne mednarodne konvencije, v prvi vrsti Konvencijo Sveta Evrope, saj zagotavlja dodatno varstvo otrokovih pravic, ki presega Okvirni sklep, vendar tudi Izbirni protokol; |
| --- | --- | --- |

1.

naslovi naslednja priporočila na Svet:

a)

naj vse tiste države članice, ki tega še niso storile, spodbudi, da podpišejo, ratificirajo in izvajajo vse zadevne mednarodne konvencije, v prvi vrsti Konvencijo Sveta Evrope, saj zagotavlja dodatno varstvo otrokovih pravic, ki presega Okvirni sklep, vendar tudi Izbirni protokol;

| b) | naj pomaga državam članicam pri izboljšanju njihove zakonodaje, pa tudi pri sodelovanju med državami kar zadeva extrateritorialno sodno pristojnost na tem področju; poziva, naj kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost otrok, mlajših od 18 let, v EU vedno štejejo kot izkoriščanje mladoletnikov, v skladu z zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 16. januarja 2008; |
| --- | --- |

b)

naj pomaga državam članicam pri izboljšanju njihove zakonodaje, pa tudi pri sodelovanju med državami kar zadeva extrateritorialno sodno pristojnost na tem področju; poziva, naj kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost otrok, mlajših od 18 let, v EU vedno štejejo kot izkoriščanje mladoletnikov, v skladu z zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 16. januarja 2008;

| c) | naj državam članicam omogoči, da izrecno izločijo zahtevo dvojne kaznivosti za določanje sodne pristojnost za kazniva dejanja, opredeljena v skladu z Okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

c)

naj državam članicam omogoči, da izrecno izločijo zahtevo dvojne kaznivosti za določanje sodne pristojnost za kazniva dejanja, opredeljena v skladu z Okvirnim sklepom;

| d) | naj pozove države članice, da vse vrste spolnih zlorab otrok opredelijo kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

d)

naj pozove države članice, da vse vrste spolnih zlorab otrok opredelijo kot kaznivo dejanje;

Izvajanje Okvirnega sklepa

| e) | naj pomaga državam članicam, ki še ne izvajajo v celoti Okvirnega sklepa, da s tem začnejo čim prej; poudariti bi bilo treba zlasti sprejemanje zakonodaje za opredelitev otroške pornografije, kot je določena v členu 1(b) Okvirnega sklepa, z zagotavljanjem mehanizmov za zaščito žrtev in z izvajanjem člena 8(1)(b) Okvirnega sklepa, ki se nanaša na ekstrateritorialno sodno pristojnost (spolni turizem); |
| --- | --- |

e)

naj pomaga državam članicam, ki še ne izvajajo v celoti Okvirnega sklepa, da s tem začnejo čim prej; poudariti bi bilo treba zlasti sprejemanje zakonodaje za opredelitev otroške pornografije, kot je določena v členu 1(b) Okvirnega sklepa, z zagotavljanjem mehanizmov za zaščito žrtev in z izvajanjem člena 8(1)(b) Okvirnega sklepa, ki se nanaša na ekstrateritorialno sodno pristojnost (spolni turizem);

| f) | naj pozove k učinkoviti zaščiti pred spolnim izkoriščanjem otrok, tako da se zloraba otrok za spolni turizem opredeli kot kaznivo dejanje v vseh državah članicah; pozvati je treba k uporabi enotne kazenske zakonodaje o ekstrateritorialni sodni pristojnosti, ki velja po vsej EU za vse državljane EU, ki v kateri koli državi EU ali izven nje storijo kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost otrok; |
| --- | --- |

f)

naj pozove k učinkoviti zaščiti pred spolnim izkoriščanjem otrok, tako da se zloraba otrok za spolni turizem opredeli kot kaznivo dejanje v vseh državah članicah; pozvati je treba k uporabi enotne kazenske zakonodaje o ekstrateritorialni sodni pristojnosti, ki velja po vsej EU za vse državljane EU, ki v kateri koli državi EU ali izven nje storijo kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost otrok;

| g) | naj v sodelovanju s Komisijo in državami članicami izboljša spremljanje izvajanja Okvirnega sklepa, da se pridobijo pravočasne in popolne informacije prek oblikovanja mehanizmov, ki bi državam članicam omogočili navajanje pomembnih informacij, vključno z opredelitvami kaznivih dejanj, v ustreznih tematskih poljih, s čimer se poenostavi primerjava med sodnimi sistemi držav članic; |
| --- | --- |

g)

naj v sodelovanju s Komisijo in državami članicami izboljša spremljanje izvajanja Okvirnega sklepa, da se pridobijo pravočasne in popolne informacije prek oblikovanja mehanizmov, ki bi državam članicam omogočili navajanje pomembnih informacij, vključno z opredelitvami kaznivih dejanj, v ustreznih tematskih poljih, s čimer se poenostavi primerjava med sodnimi sistemi držav članic;

| h) | naj spodbuja države članice, da podrobno poročajo o stanju čezmejnega sodelovanja, zlasti, ali je sodelovanje z nevladnimi organizacijami določeno v zakonodaji ali pa do takšnega sodelovanja prihaja v praksi; |
| --- | --- |

h)

naj spodbuja države članice, da podrobno poročajo o stanju čezmejnega sodelovanja, zlasti, ali je sodelovanje z nevladnimi organizacijami določeno v zakonodaji ali pa do takšnega sodelovanja prihaja v praksi;

| i) | naj spodbuja države članice, da zagotovijo podatke o končnem cilju sredstev, zaseženih v okviru dokazanega primera otroške prostitucije ali otroške pornografije; |
| --- | --- |

i)

naj spodbuja države članice, da zagotovijo podatke o končnem cilju sredstev, zaseženih v okviru dokazanega primera otroške prostitucije ali otroške pornografije;

Revizija Okvirnega sklepa

| j) | naj Okvirni sklep revidira na podlagi predloga, ki ga pripravi predsedstvo Sveta, katerakoli druga država članica ali Komisija, in tako dvigne raven zaščite vsaj na takšno raven, kot jo zagotavlja Konvencija Sveta Evrope, ter zaostriti osredotočenost na zlorabe, povezane z medmrežjem in drugimi komunikacijskimi tehnologijami; priporoča, naj predlog vsebuje naslednje določbe:






  — | oblikovanje nacionalnih sistemov upravljanja za storilce spolnih deliktov, ki vsebujejo ocene tveganja, pa tudi programe posredovanja za preprečevanje ali minimiziranje tveganja ponovitve kaznivega dejanja ter terapije za storilce spolnih deliktov; takšne programe posredovanja in prostovoljne terapije bi bilo mogoče financirati iz splošnega proračuna EU, da bi blaginji otrok podelili osrednje mesto po vsej EU; |
| --- | --- | --- |

j)

naj Okvirni sklep revidira na podlagi predloga, ki ga pripravi predsedstvo Sveta, katerakoli druga država članica ali Komisija, in tako dvigne raven zaščite vsaj na takšno raven, kot jo zagotavlja Konvencija Sveta Evrope, ter zaostriti osredotočenost na zlorabe, povezane z medmrežjem in drugimi komunikacijskimi tehnologijami; priporoča, naj predlog vsebuje naslednje določbe:

—

oblikovanje nacionalnih sistemov upravljanja za storilce spolnih deliktov, ki vsebujejo ocene tveganja, pa tudi programe posredovanja za preprečevanje ali minimiziranje tveganja ponovitve kaznivega dejanja ter terapije za storilce spolnih deliktov; takšne programe posredovanja in prostovoljne terapije bi bilo mogoče financirati iz splošnega proračuna EU, da bi blaginji otrok podelili osrednje mesto po vsej EU;

| — | krepitev pristopa, ki temelji na človekovih pravicah in se osredotoča na žrtev; |
| --- | --- |

—

krepitev pristopa, ki temelji na človekovih pravicah in se osredotoča na žrtev;

| — | kaznivost navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe (spoprijateljitev odrasle osebe z otroki z namenom spolne zlorabe) in uporaba opredelitve navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe, ki temelji na členu 23 Konvencije Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

kaznivost navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe (spoprijateljitev odrasle osebe z otroki z namenom spolne zlorabe) in uporaba opredelitve navezovanja stikov z namenom spolne zlorabe, ki temelji na členu 23 Konvencije Sveta Evrope;

| — | kaznivost sodelovanja v spolnih dejanjih s posameznikom mlajšim od 18 let, tudi če je nad starostjo privolitve, pri katerih se uporabi prisila, sila ali grožnje, ali se v odnosu do otroka zlorabi položaj zaupanja, avtoritete ali vpliva, tudi v okviru družine, ali se zlorabi izrazito ranljiv položaj otroka, zlasti zaradi njegove duševne ali telesne invalidnosti ali položaja odvisnosti, ali v primerih, ko se v zameno za sodelovanje otroka v spolnih dejavnostih ponudi denar ali drugačna oblika plačila ali nadomestila; |
| --- | --- |

—

kaznivost sodelovanja v spolnih dejanjih s posameznikom mlajšim od 18 let, tudi če je nad starostjo privolitve, pri katerih se uporabi prisila, sila ali grožnje, ali se v odnosu do otroka zlorabi položaj zaupanja, avtoritete ali vpliva, tudi v okviru družine, ali se zlorabi izrazito ranljiv položaj otroka, zlasti zaradi njegove duševne ali telesne invalidnosti ali položaja odvisnosti, ali v primerih, ko se v zameno za sodelovanje otroka v spolnih dejavnostih ponudi denar ali drugačna oblika plačila ali nadomestila;

| — | kaznivost siljenja otroka v prisilni zakon; |
| --- | --- |

—

kaznivost siljenja otroka v prisilni zakon;

| — | kaznivost zavestnega spremljanja pornografskih predstav, ki vključujejo otroke, in namernega povzročanja, da so otroci priča spolnim zlorabam ali dejavnostim; |
| --- | --- |

—

kaznivost zavestnega spremljanja pornografskih predstav, ki vključujejo otroke, in namernega povzročanja, da so otroci priča spolnim zlorabam ali dejavnostim;

| — | kaznivost ponudnikov pedofilskih spletnih klepetalnic ali medmrežnih pedofilskih forumov; |
| --- | --- |

—

kaznivost ponudnikov pedofilskih spletnih klepetalnic ali medmrežnih pedofilskih forumov;

| — | ukrepe, s katerimi se zagotovi, da države članice v okviru celostne strategije za mednarodno sodelovanje na ravni diplomacije, uprave in organov kazenskega pregona sprejmejo ustrezne ukrepe za odstranitev nezakonitih gradiv z zlorabo otrok z interneta na samem začetku, s čimer se žrtvam omogoči kar najboljša zaščita, in sodelujejo s ponudniki internetnih storitev, da onemogočijo spletne strani, ki se uporabljajo za storitev ali oglašujejo možnost storitve kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

—

ukrepe, s katerimi se zagotovi, da države članice v okviru celostne strategije za mednarodno sodelovanje na ravni diplomacije, uprave in organov kazenskega pregona sprejmejo ustrezne ukrepe za odstranitev nezakonitih gradiv z zlorabo otrok z interneta na samem začetku, s čimer se žrtvam omogoči kar najboljša zaščita, in sodelujejo s ponudniki internetnih storitev, da onemogočijo spletne strani, ki se uporabljajo za storitev ali oglašujejo možnost storitve kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom;

| — | podpiranje prizadevanj Komisije, v sodelovanju z glavnimi družbami, ki izdajajo kreditne kartice, da bi preučila, ali je tehnično možno zapreti ali kako drugače blokirati internetni plačilni sistem za spletne strani, ki se ukvarjajo z internetno prodajo otroške pornografije; spodbujanje tudi drugih gospodarskih subjektov, kot so banke, menjalnice, ponudniki internetnih storitev in upravljavci iskalnikov, da tudi ti dejavno sodelujejo v boju proti otroški pornografiji in drugim oblikam komercialnega spolnega izkoriščanja otrok; |
| --- | --- |

—

podpiranje prizadevanj Komisije, v sodelovanju z glavnimi družbami, ki izdajajo kreditne kartice, da bi preučila, ali je tehnično možno zapreti ali kako drugače blokirati internetni plačilni sistem za spletne strani, ki se ukvarjajo z internetno prodajo otroške pornografije; spodbujanje tudi drugih gospodarskih subjektov, kot so banke, menjalnice, ponudniki internetnih storitev in upravljavci iskalnikov, da tudi ti dejavno sodelujejo v boju proti otroški pornografiji in drugim oblikam komercialnega spolnega izkoriščanja otrok;

| — | spodbujanje držav članic, da staršem priskrbijo enostavne programe, s katerimi lahko otrokom preprečijo dostop do pornografskih spletnih strani; |
| --- | --- |

—

spodbujanje držav članic, da staršem priskrbijo enostavne programe, s katerimi lahko otrokom preprečijo dostop do pornografskih spletnih strani;

| — | sprejetje ukrepov za spodbujanje žrtev spolnega izkoriščanja, da na nacionalnih sodiščih vložijo kazenske in civilne tožbe proti kršiteljem spolne nedotakljivosti; |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za spodbujanje žrtev spolnega izkoriščanja, da na nacionalnih sodiščih vložijo kazenske in civilne tožbe proti kršiteljem spolne nedotakljivosti;

| — | revizijo člena 5(3) Okvirnega sklepa, ki zagotavlja le minimalno podlago za preprečevanje obsojenim storilcem spolnih deliktov, da bi pridobili dostop do otrok prek zaposlitev ali prostovoljnih dejavnosti, ki vključujejo redne stike z otroki, med drugimi tako, da se preuči možnost zaveze držav članic, da zagotovijo, da se za prosilce za nekatera delovna mesta, ki vključujejo delo z otroki, opravi preverjanje njihove kazenske evidence, vključno z določitvijo jasnih pravil ali smernic za delodajalce glede njihovih obveznosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

—

revizijo člena 5(3) Okvirnega sklepa, ki zagotavlja le minimalno podlago za preprečevanje obsojenim storilcem spolnih deliktov, da bi pridobili dostop do otrok prek zaposlitev ali prostovoljnih dejavnosti, ki vključujejo redne stike z otroki, med drugimi tako, da se preuči možnost zaveze držav članic, da zagotovijo, da se za prosilce za nekatera delovna mesta, ki vključujejo delo z otroki, opravi preverjanje njihove kazenske evidence, vključno z določitvijo jasnih pravil ali smernic za delodajalce glede njihovih obveznosti v zvezi s tem;

| — | spodbujanje mednarodnega sodelovanja z uporabo instrumentov, ki so predvideni v členu 38 Konvencije Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

spodbujanje mednarodnega sodelovanja z uporabo instrumentov, ki so predvideni v členu 38 Konvencije Sveta Evrope;

| — | obveznost oseb, katerih delo vključuje reden stik z otroki, da prijavijo razmere, v katerih utemeljeno sumijo, da prihaja do zlorab; |
| --- | --- |

—

obveznost oseb, katerih delo vključuje reden stik z otroki, da prijavijo razmere, v katerih utemeljeno sumijo, da prihaja do zlorab;

| — | izboljšanje prepoznavanja otrok, ki so bili zlorabljeni, z usposabljanjem osebja, ki je v rednem stiku z njimi, ter z usposabljanjem osebja organov pregona, ki bi lahko bilo v stiku z zlorabljenimi otroki; |
| --- | --- |

—

izboljšanje prepoznavanja otrok, ki so bili zlorabljeni, z usposabljanjem osebja, ki je v rednem stiku z njimi, ter z usposabljanjem osebja organov pregona, ki bi lahko bilo v stiku z zlorabljenimi otroki;

| — | zagotavljanje najboljše zaščite otrok v sodnih postopkih ter med preiskavami, da se preprečijo duševni pretresi z zagotavljanjem posebne ureditve za pridobivanje dokazov od otroških žrtev s pomočjo pogovorov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje najboljše zaščite otrok v sodnih postopkih ter med preiskavami, da se preprečijo duševni pretresi z zagotavljanjem posebne ureditve za pridobivanje dokazov od otroških žrtev s pomočjo pogovorov;

| — | prepoved oglaševanja, ki spodbuja storitev kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

—

prepoved oglaševanja, ki spodbuja storitev kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom;

| — | kaznivost spodbujanja in napeljevanja k storitvi ter pomoči pri storitvi in poskusa storitve vseh kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom; |
| --- | --- |

—

kaznivost spodbujanja in napeljevanja k storitvi ter pomoči pri storitvi in poskusa storitve vseh kaznivih dejanj, opredeljenih v skladu z Okvirnim sklepom;

| — | spodbujanje držav članic k izvajanju vseh potrebnih ukrepov za preprečevanje diskriminacije otrok, ki so žrtve zlorab, in njihove stigmatizacije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje držav članic k izvajanju vseh potrebnih ukrepov za preprečevanje diskriminacije otrok, ki so žrtve zlorab, in njihove stigmatizacije;

| — | razširitev kataloga oteževalnih okoliščin pri določanju sankcij za kazniva dejanja, opredeljena v Okvirnem sklepu, s seznamom oteževalnih okoliščin, ki so določene v členu 28 Konvencije Sveta Evrope; |
| --- | --- |

—

razširitev kataloga oteževalnih okoliščin pri določanju sankcij za kazniva dejanja, opredeljena v Okvirnem sklepu, s seznamom oteževalnih okoliščin, ki so določene v členu 28 Konvencije Sveta Evrope;

| — | opredelitev izkoriščanja položaja nadrejenosti s strani prestopnika(v družini, v izobraževanju, v poklicnih razmerjih, itd.) kot oteževalno okoliščino; |
| --- | --- |

—

opredelitev izkoriščanja položaja nadrejenosti s strani prestopnika(v družini, v izobraževanju, v poklicnih razmerjih, itd.) kot oteževalno okoliščino;

| k) | naj spodbuja vse države članice, da vzpostavijo sistem za opozarjanje o izginotju otrok, da se izboljša sodelovanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

k)

naj spodbuja vse države članice, da vzpostavijo sistem za opozarjanje o izginotju otrok, da se izboljša sodelovanje na evropski ravni;

| l) | naj skupaj z državami članicami in Komisijo oblikuje akcijski program, ki bi bil usmerjen v zagotavljanje ustrezne zaščite in podpore za otroke, ki so bili na pornografskih posnetkih prepoznani kot žrtve spolnih zlorab; |
| --- | --- |

l)

naj skupaj z državami članicami in Komisijo oblikuje akcijski program, ki bi bil usmerjen v zagotavljanje ustrezne zaščite in podpore za otroke, ki so bili na pornografskih posnetkih prepoznani kot žrtve spolnih zlorab;

*

- *

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 13, 20.1.2004, str. 44.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0012.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/42

---

Ponovno oddajanje televizije NTDTV na Kitajskem prek Eutelsata

P6_TA(2009)0041

Izjava Evropskega parlamenta o ponovnem oddajanju televizije NTDTV na Kitajskem prek Eutelsata

(2010/C 67 E/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, podpisane in razglašene 7. decembra 2000, ki zagovarja svobodo in pluralizem medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, podpisane in razglašene 7. decembra 2000, ki zagovarja svobodo in pluralizem medijev,

| — | ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države ter jo opredeljuje spoštovanje teh načel, |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države ter jo opredeljuje spoštovanje teh načel,

| B. | ker je na Kitajskem močno omejena svoboda govora, zlasti svoboda govora medijev, vključno z internetom, |
| --- | --- |

B.

ker je na Kitajskem močno omejena svoboda govora, zlasti svoboda govora medijev, vključno z internetom,

| C. | ker je NTDTV neprofitna televizija in od leta 2004 edina neodvisna televizijska postaja, ki na Kitajskem oddaja v kitajskem jeziku, |
| --- | --- |

C.

ker je NTDTV neprofitna televizija in od leta 2004 edina neodvisna televizijska postaja, ki na Kitajskem oddaja v kitajskem jeziku,

| D. | ker je Eutelsat 16. junija 2008, tj. nekaj tednov pred olimpijskimi igrami, prekinil oddajanje NTDTV na Kitajskem, pri čemer se je skliceval na tehnične razloge in ni podal nobene druge razlage, |
| --- | --- |

D.

ker je Eutelsat 16. junija 2008, tj. nekaj tednov pred olimpijskimi igrami, prekinil oddajanje NTDTV na Kitajskem, pri čemer se je skliceval na tehnične razloge in ni podal nobene druge razlage,

| 1. | poziva Eutelsat, naj takoj ponovno vzpostavi prenos NTDTV na Kitajskem in navede razloge za prekinitev; |
| --- | --- |

1.

poziva Eutelsat, naj takoj ponovno vzpostavi prenos NTDTV na Kitajskem in navede razloge za prekinitev;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo pripomogli k ponovnemu oddajanju NTDTV na Kitajskem, in podprejo dostop do necenzuriranih informacij za milijone kitajskih državljanov; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, ki bodo pripomogli k ponovnemu oddajanju NTDTV na Kitajskem, in podprejo dostop do necenzuriranih informacij za milijone kitajskih državljanov;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam:
  Podpisniki
  Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam:

Podpisniki

Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Johannes Blokland, Godfrey Bloom, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Guy Bono, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Kathalijne Maria Buitenweg, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Pilar del Castillo Vera, Jean-Marie Cavada, Călin Cătălin Chiriță, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Jean-Paul Denanot, Gérard Deprez, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Albert Deß, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Koenraad Dillen, Giorgos Dimitrakopoulos, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Christian Ehler, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Hynek Fajmon, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Markus Ferber, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Petru Filip, Roberto Fiore, Hélène Flautre, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Brigitte Fouré, Carmen Fraga Estévez, Juan Fraile Cantón, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Ingo Friedrich, Daniel Petru Funeriu, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Giuseppe Gargani, Salvador Garriga Polledo, Jas Gawronski, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Lutz Goepel, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Vasco Graça Moura, Luis de Grandes Pascual, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Roger Helmer, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Milan Horáček, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Georg Jarzembowski, Elisabeth Jeggle, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Syed Kamall, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Silvana Koch-Mehrin, Eija-Riitta Korhola, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Vincenzo Lavarra, Henrik Lax, Johannes Lebech, Bernard Lehideux, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Jan Tadeusz Masiel, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Maria Matsouka, Jaime Mayor Oreja, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Francisco José Millán Mon, Gay Mitchell, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Michael Henry Nattrass, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Rareș-Lucian Niculescu, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Miroslav Ouzký, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Alojz Peterle, Maria Petre, Markus Pieper, Sirpa Pietikäinen, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, José Javier Pomés Ruiz, Nicolae Vlad Popa, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Karin Resetarits, Herbert Reul, José Ribeiro e Castro, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Maria Robsahm, Ulrike Rodust, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Paul Rübig, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Toomas Savi, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Peter Skinner, Alyn Smith, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Gabriele Stauner, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Helga Trüpel, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Frank Vanhecke, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Graham Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Renate Weber, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, John Whittaker, Andrzej Wielowieyski, Jan Marinus Wiersma, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Lars Wohlin, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Sreda, 4. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/44

---

2050: Prihodnost se začenja danes - priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah

P6_TA(2009)0042

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (2008/2105(INI))

(2010/C 67 E/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi Začasnega odbora za podnebne spremembe, sprejetega v skladu s členom 175 svojega Poslovnika (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi Začasnega odbora za podnebne spremembe, sprejetega v skladu s členom 175 svojega Poslovnika (1),

| — | ob upoštevanju obstoječe okoljske zakonodaje EU, ki na različnih področjih politike pozitivno prispeva v boju proti podnebnim spremembam (priloga A), in ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti tistih, ki so bile sprejete v sedanjem, šestem, zakonodajnem obdobju (priloga B), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obstoječe okoljske zakonodaje EU, ki na različnih področjih politike pozitivno prispeva v boju proti podnebnim spremembam (priloga A), in ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti tistih, ki so bile sprejete v sedanjem, šestem, zakonodajnem obdobju (priloga B),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o omejevanju globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – pot do konference o podnebnih spremembah na Baliju in naprej (COP 13 in COP/MOP 3) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o omejevanju globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – pot do konference o podnebnih spremembah na Baliju in naprej (COP 13 in COP/MOP 3) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o izidu konference o podnebnih spremembah na Baliju (COP 13 in COP/MOP 3) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o izidu konference o podnebnih spremembah na Baliju (COP 13 in COP/MOP 3) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o zeleni knjigi Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o zeleni knjigi Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi – možnosti za ukrepanje EU“ (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2008 o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami ter ugotovitvah in priporočilih za sprejemanje odločitev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2008 o znanstvenih dejstvih v zvezi s podnebnimi spremembami ter ugotovitvah in priporočilih za sprejemanje odločitev (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (6),

| — | ob upoštevanju štirinajste konference pogodbenic (COP 14) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in četrte konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 4), ki sta potekali od 1. do 12. decembra 2008 v Poznańu na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju štirinajste konference pogodbenic (COP 14) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in četrte konference pogodbenic kot srečanja pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 4), ki sta potekali od 1. do 12. decembra 2008 v Poznańu na Poljskem,

| — | ob upoštevanju agore državljanov o podnebnih spremembah z dne 12. in 13. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agore državljanov o podnebnih spremembah z dne 12. in 13. junija 2008,

| — | ob upoštevanju skupnega parlamentarnega srečanja Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov za razpravo o energiji in trajnostnem razvoju 20. in 21. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega parlamentarnega srečanja Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov za razpravo o energiji in trajnostnem razvoju 20. in 21. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju ugotovitev posebne raziskave Eurobarometra št. 300 o stališčih Evropejcev o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev posebne raziskave Eurobarometra št. 300 o stališčih Evropejcev o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju javnih predstavitev pomembnih strokovnjakov in izmenjave njihovih mnenj z Začasnim odborom za podnebne spremembe in dosežkov delegacij na obiskih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnih predstavitev pomembnih strokovnjakov in izmenjave njihovih mnenj z Začasnim odborom za podnebne spremembe in dosežkov delegacij na obiskih,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Začasnega odbora za podnebne spremembe (A6-0495/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Začasnega odbora za podnebne spremembe (A6-0495/2008),

Politične smernice

| A. | ker je ohranjanje narave in človeštva naloga, ki se prenaša z ene generacije na drugo, |
| --- | --- |

A.

ker je ohranjanje narave in človeštva naloga, ki se prenaša z ene generacije na drugo,

| B. | ker se globalno segrevanje in podnebne spremembe priznava kot zelo resno in neposredno grožnjo, ki jo je povzročil človek, |
| --- | --- |

B.

ker se globalno segrevanje in podnebne spremembe priznava kot zelo resno in neposredno grožnjo, ki jo je povzročil človek,

| C. | ker je delo Evropskega parlamenta v zvezi s podnebnimi spremembami zlasti v tem šestem zakonodajnem obdobju, vir navdiha in spodbuda k ukrepanju glede oblikovanja celostne evropske politike za spopadanje s podnebnimi spremembami in k usklajevanju trajnostne gospodarske rasti s podnebnimi spremembami, |
| --- | --- |

C.

ker je delo Evropskega parlamenta v zvezi s podnebnimi spremembami zlasti v tem šestem zakonodajnem obdobju, vir navdiha in spodbuda k ukrepanju glede oblikovanja celostne evropske politike za spopadanje s podnebnimi spremembami in k usklajevanju trajnostne gospodarske rasti s podnebnimi spremembami,

| D. | ker lizbonska pogodba izrecno določa cilje in pristojnosti Evropske unije na področju podnebnih sprememb in bo, če bo ratificirana, okrepila vlogo Unije pri spodbujanju trajnostnega razvoja in boja proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

D.

ker lizbonska pogodba izrecno določa cilje in pristojnosti Evropske unije na področju podnebnih sprememb in bo, če bo ratificirana, okrepila vlogo Unije pri spodbujanju trajnostnega razvoja in boja proti podnebnim spremembam,

| E. | ker vodilna vloga Evropske unije v mednarodnem boju proti globalnemu segrevanju in posebna odgovornost, ki jo ima kot unija razvitih držav, prispevata k njeni identiteti in zajemata obveznost do državljanov Evrope, da se srednjeročni in dolgoročni cilji podnebne politike ne samo oblikujejo, temveč z daljnovidnimi političnimi ukrepi in v političnem dialogu z državami v razvoju tudi dosežejo, |
| --- | --- |

E.

ker vodilna vloga Evropske unije v mednarodnem boju proti globalnemu segrevanju in posebna odgovornost, ki jo ima kot unija razvitih držav, prispevata k njeni identiteti in zajemata obveznost do državljanov Evrope, da se srednjeročni in dolgoročni cilji podnebne politike ne samo oblikujejo, temveč z daljnovidnimi političnimi ukrepi in v političnem dialogu z državami v razvoju tudi dosežejo,

| F. | ker je bistveni cilj Evropske unije, kar zadeva njeno notranjo politiko in njene zunanje odnose, spodbujati spoštovanje človekovih pravic, in ker Evropska unija priznava zlasti pravico do življenja, varnosti, zdravstva, izobraževanja in okoljske zaščite kot temeljne pravice, pa tudi zaščito oseb, ki so posebej ranljive zaradi učinkov podnebnih sprememb, zlasti žensk, otrok, starejših in invalidov, |
| --- | --- |

F.

ker je bistveni cilj Evropske unije, kar zadeva njeno notranjo politiko in njene zunanje odnose, spodbujati spoštovanje človekovih pravic, in ker Evropska unija priznava zlasti pravico do življenja, varnosti, zdravstva, izobraževanja in okoljske zaščite kot temeljne pravice, pa tudi zaščito oseb, ki so posebej ranljive zaradi učinkov podnebnih sprememb, zlasti žensk, otrok, starejših in invalidov,

| G. | ker se morajo sedanji in tudi prihodnji predstavniki državljanov Evrope ravnati po teh načelih podnebne politike in načelih trajnosti, družbene odgovornosti ter medgeneracijske in medčloveške pravičnosti ter pri uresničevanju nujnih globalnih podnebnih ciljev ne bi smeli popuščati, |
| --- | --- |

G.

ker se morajo sedanji in tudi prihodnji predstavniki državljanov Evrope ravnati po teh načelih podnebne politike in načelih trajnosti, družbene odgovornosti ter medgeneracijske in medčloveške pravičnosti ter pri uresničevanju nujnih globalnih podnebnih ciljev ne bi smeli popuščati,

| H. | ker se človeška družba, kar zadeva ogroženost sistemov, ki omogočajo življenje, sooča z dvojnim izzivom, namreč podnebnimi spremembami ter prekomerno izrabo in uničevanjem mnogih najpomembnejših ekosistemov; ker je med podnebnim sistemom in ekosistemi mnogo medsebojnih povezav, zlasti zmožnost oceanov in kopenskih ekosistemov, da zadržijo ogljik, in ker se je s podnebnimi spremembami mogoče učinkovito spopasti samo, če so ekosistemi zdravi, |
| --- | --- |

H.

ker se človeška družba, kar zadeva ogroženost sistemov, ki omogočajo življenje, sooča z dvojnim izzivom, namreč podnebnimi spremembami ter prekomerno izrabo in uničevanjem mnogih najpomembnejših ekosistemov; ker je med podnebnim sistemom in ekosistemi mnogo medsebojnih povezav, zlasti zmožnost oceanov in kopenskih ekosistemov, da zadržijo ogljik, in ker se je s podnebnimi spremembami mogoče učinkovito spopasti samo, če so ekosistemi zdravi,

| I. | ker podnebne spremembe posebej negativno in finančno obremenjujoče vplivajo na nekatera območja, kot so gorska in obalna območja, |
| --- | --- |

I.

ker podnebne spremembe posebej negativno in finančno obremenjujoče vplivajo na nekatera območja, kot so gorska in obalna območja,

| J. | ker je mogoče vpliv podnebnih sprememb na človeško družbo že čutiti v številnih krajih, kot je Sahel, kjer ima dezertifikacija hude posledice, Bangladeš, kjer so pogoste poplave, nekateri deli Evrope in številni tihomorski otoki, ki bodo izginili pod vodo, |
| --- | --- |

J.

ker je mogoče vpliv podnebnih sprememb na človeško družbo že čutiti v številnih krajih, kot je Sahel, kjer ima dezertifikacija hude posledice, Bangladeš, kjer so pogoste poplave, nekateri deli Evrope in številni tihomorski otoki, ki bodo izginili pod vodo,

| K. | ker so podnebne spremembe izziv, za katerega ni enoznačne politične rešitve, pač pa bi lahko k reševanju težav z viri in porazdelitvijo prispevala skupek obstoječih možnosti in občutno izboljšanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe, utrla pa bi tudi pot tretji industrijski revoluciji, |
| --- | --- |

K.

ker so podnebne spremembe izziv, za katerega ni enoznačne politične rešitve, pač pa bi lahko k reševanju težav z viri in porazdelitvijo prispevala skupek obstoječih možnosti in občutno izboljšanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe, utrla pa bi tudi pot tretji industrijski revoluciji,

| L. | ker so potrebni nujni ukrepi za odpravo pomanjkanja energije in goriva, |
| --- | --- |

L.

ker so potrebni nujni ukrepi za odpravo pomanjkanja energije in goriva,

| M. | ker ima po podatkih Evropske agencije za okolje (EEA) iz leta 2006 v EU proizvodnja energije pri skupnih emisijah toplogrednih plinov 30,9-odstotni delež, prometni sektor prispeva 19,4 %, zasebna gospodinjstva in storitve 14,6 %, gradbeništvo in industrijska proizvodnja 12,9 %, kmetijstvo 9,2 %, industrijski postopki 8,1 % in sektor odpadkov 2,9 %, ostale emisije pa nastajajo zaradi kemičnih topil in nespecifičnih procesov zgorevanja, |
| --- | --- |

M.

ker ima po podatkih Evropske agencije za okolje (EEA) iz leta 2006 v EU proizvodnja energije pri skupnih emisijah toplogrednih plinov 30,9-odstotni delež, prometni sektor prispeva 19,4 %, zasebna gospodinjstva in storitve 14,6 %, gradbeništvo in industrijska proizvodnja 12,9 %, kmetijstvo 9,2 %, industrijski postopki 8,1 % in sektor odpadkov 2,9 %, ostale emisije pa nastajajo zaradi kemičnih topil in nespecifičnih procesov zgorevanja,

| N. | ker mnogo sektorjev že prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in ker je na voljo že veliko stroškovno učinkovitih možnosti za zajezitev podnebnih sprememb ter tehnologij za izboljšanje učinkovitosti, vendar njihovo široko uporabo preprečujejo ovire pri dostopu na trg, birokratske ovire in visoki stroški financiranja, |
| --- | --- |

N.

ker mnogo sektorjev že prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in ker je na voljo že veliko stroškovno učinkovitih možnosti za zajezitev podnebnih sprememb ter tehnologij za izboljšanje učinkovitosti, vendar njihovo široko uporabo preprečujejo ovire pri dostopu na trg, birokratske ovire in visoki stroški financiranja,

| O. | ker imajo največjo prednost ukrepi, usmerjeni na zmanjševanje toplogrednih plinov v proizvodnji, pri rabi tal in ravnanju z odpadki; ker podnebnih sprememb vendar ne bo mogoče odpraviti zgolj z zmanjšanjem emisij v posameznih sektorjih; ker bo predvsem potreben sistematičen pristop k temu problemu, da bi našli medsektorske politične rešitve ter dosegli spremembe v proizvodnji, potrošnji, življenjskemu slogu in trgovinskih vzorcih v vsej družbi z dosledno zakonodajo in prilagajanjem na neizogibne spremembe, |
| --- | --- |

O.

ker imajo največjo prednost ukrepi, usmerjeni na zmanjševanje toplogrednih plinov v proizvodnji, pri rabi tal in ravnanju z odpadki; ker podnebnih sprememb vendar ne bo mogoče odpraviti zgolj z zmanjšanjem emisij v posameznih sektorjih; ker bo predvsem potreben sistematičen pristop k temu problemu, da bi našli medsektorske politične rešitve ter dosegli spremembe v proizvodnji, potrošnji, življenjskemu slogu in trgovinskih vzorcih v vsej družbi z dosledno zakonodajo in prilagajanjem na neizogibne spremembe,

Mednarodna razsežnost: obdobje po letu 2012, zunanja podnebna politika in mednarodna trgovina

| P. | ker pogajanja o sporazumu za obdobje po letu 2012 pod vodstvom Združenih narodov v skladu z balijskim načrtom potekajo na naslednjih pomembnih področjih: zmanjšanje emisij in novi zavezujoči cilji zmanjšanja, prilagoditveni ukrepi, krčenje, uničevanje in slabšanje gozdov, razvoj tehnologije za ukrepe blažitve in prilagajanja, potrebna finančna sredstva in revizija prožnih mehanizmov v skladu z marakeškimi sporazumi h Kjotskemu protokolu, |
| --- | --- |

P.

ker pogajanja o sporazumu za obdobje po letu 2012 pod vodstvom Združenih narodov v skladu z balijskim načrtom potekajo na naslednjih pomembnih področjih: zmanjšanje emisij in novi zavezujoči cilji zmanjšanja, prilagoditveni ukrepi, krčenje, uničevanje in slabšanje gozdov, razvoj tehnologije za ukrepe blažitve in prilagajanja, potrebna finančna sredstva in revizija prožnih mehanizmov v skladu z marakeškimi sporazumi h Kjotskemu protokolu,

| Q. | ker morajo biti Svetovna trgovinska organizacija (STO), Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad (IMF) tudi tesno vključeni v prizadevanja za blažitev, da bi bile sankcije in spodbude uspešne, |
| --- | --- |

Q.

ker morajo biti Svetovna trgovinska organizacija (STO), Svetovna banka in Mednarodni denarni sklad (IMF) tudi tesno vključeni v prizadevanja za blažitev, da bi bile sankcije in spodbude uspešne,

| R. | ker je treba pogajanja o sporazumu za obdobje po letu 2012 na konferenci o podnebju v Köbenhavnu (COP 15) konec leta 2009 zaključiti, da se prepreči vrzel med prvim in drugim obdobjem obveznosti, |
| --- | --- |

R.

ker je treba pogajanja o sporazumu za obdobje po letu 2012 na konferenci o podnebju v Köbenhavnu (COP 15) konec leta 2009 zaključiti, da se prepreči vrzel med prvim in drugim obdobjem obveznosti,

| S. | ker so na Evropskem svetu marca 2008 poudarili, da je treba pospešiti pogajanja po balijskem načrtu, da bi bil do leta 2009 sprejet nov sporazum o podnebnih spremembah v skladu s ciljem EU, in sicer 2°C, |
| --- | --- |

S.

ker so na Evropskem svetu marca 2008 poudarili, da je treba pospešiti pogajanja po balijskem načrtu, da bi bil do leta 2009 sprejet nov sporazum o podnebnih spremembah v skladu s ciljem EU, in sicer 2°C,

| T. | ker bi lahko podnebne spremembe zaostrile možnosti za spore v mednarodnih odnosih, na primer z migracijo, pogojeno s spremembami podnebja, z izgubo zemlje in mejnih sporov zaradi poplav in dvigovanja gladine morja, s spori glede virov, ki so posledica krčenja kmetijskih površin, vse večjega pomanjkanja vode ali krčenja gozdov, |
| --- | --- |

T.

ker bi lahko podnebne spremembe zaostrile možnosti za spore v mednarodnih odnosih, na primer z migracijo, pogojeno s spremembami podnebja, z izgubo zemlje in mejnih sporov zaradi poplav in dvigovanja gladine morja, s spori glede virov, ki so posledica krčenja kmetijskih površin, vse večjega pomanjkanja vode ali krčenja gozdov,

| U. | ker je Evropski svet marca 2008 zahteval od Komisije pripravo evropske strategije za financiranje ukrepov za spoprijemanje s podnebnimi spremembami, katere cilj bo zmanjšanje emisij in prilagoditev v povezavi z raziskovanjem in razvijanjem nizkoogljičnih tehnologij ter njihovim prenosom; ker je prenos takšnih tehnologij nujen pogoj za uspešno izvajanje ukrepov za zmanjšanje emisij in prilagoditvenih ukrepov na globalni ravni za boj proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

U.

ker je Evropski svet marca 2008 zahteval od Komisije pripravo evropske strategije za financiranje ukrepov za spoprijemanje s podnebnimi spremembami, katere cilj bo zmanjšanje emisij in prilagoditev v povezavi z raziskovanjem in razvijanjem nizkoogljičnih tehnologij ter njihovim prenosom; ker je prenos takšnih tehnologij nujen pogoj za uspešno izvajanje ukrepov za zmanjšanje emisij in prilagoditvenih ukrepov na globalni ravni za boj proti podnebnim spremembam,

| V. | ker so prizadevanja za blažitev in prilagajanje najpomembnejša; ker nosijo industrializirane države zgodovinsko odgovornost za podnebne spremembe; ker so države v razvoju malo prispevale k podnebnim spremembam, vendar so te najbolj prizadele; ker razpoložljiva finančna sredstva za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoju ne zadoščajo in bi jih bilo treba znatno povečati, |
| --- | --- |

V.

ker so prizadevanja za blažitev in prilagajanje najpomembnejša; ker nosijo industrializirane države zgodovinsko odgovornost za podnebne spremembe; ker so države v razvoju malo prispevale k podnebnim spremembam, vendar so te najbolj prizadele; ker razpoložljiva finančna sredstva za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoju ne zadoščajo in bi jih bilo treba znatno povečati,

| W. | ker prenos tehnologije ovirajo zaskrbljenost glede varstva intelektualne lastnine, šibke politične institucije in nespoštovanje pravne države ter splošno pomanjkanje kapitala, |
| --- | --- |

W.

ker prenos tehnologije ovirajo zaskrbljenost glede varstva intelektualne lastnine, šibke politične institucije in nespoštovanje pravne države ter splošno pomanjkanje kapitala,

| X. | ker STO ni alternativen forum za pogajanja o mednarodnih ukrepih v zvezi s podnebjem in ker brez uspešno izvedenih pogajanj za obdobje po letu 2012 ni mogoče pričakovati, da bi svetovna trgovina pripomogla v boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

X.

ker STO ni alternativen forum za pogajanja o mednarodnih ukrepih v zvezi s podnebjem in ker brez uspešno izvedenih pogajanj za obdobje po letu 2012 ni mogoče pričakovati, da bi svetovna trgovina pripomogla v boju proti podnebnim spremembam,

| Y. | ker ogljikov odtis EU vključuje tudi toplogredne pline, nastale pri izdelavi proizvodov, porabljenih v Evropi, vendar proizvedenih drugje, |
| --- | --- |

Y.

ker ogljikov odtis EU vključuje tudi toplogredne pline, nastale pri izdelavi proizvodov, porabljenih v Evropi, vendar proizvedenih drugje,

Energija

| Z. | ker je nafta v svetovnem merilu s približno 35 % najpomembnejši vir energije za primarno porabo, sledita pa ji premog s 25 % in zemeljski plin z 21 %; ker pa se obdobje preobilja poceni fosilne energije končuje, |
| --- | --- |

Z.

ker je nafta v svetovnem merilu s približno 35 % najpomembnejši vir energije za primarno porabo, sledita pa ji premog s 25 % in zemeljski plin z 21 %; ker pa se obdobje preobilja poceni fosilne energije končuje,

| AA. | ker je v skladu s podatki Eurostata v letu 2006 33,5 % uvoza surove nafte izviralo iz Rusije, 15,8 % iz Norveške in 27 % iz arabskih držav in ker je 42 % uvoza plina izviralo iz Rusije, 24,2 % iz Norveške in 25,9 % iz arabskih držav; |
| --- | --- |

AA.

ker je v skladu s podatki Eurostata v letu 2006 33,5 % uvoza surove nafte izviralo iz Rusije, 15,8 % iz Norveške in 27 % iz arabskih držav in ker je 42 % uvoza plina izviralo iz Rusije, 24,2 % iz Norveške in 25,9 % iz arabskih držav;

| AB. | ker Mednarodna agencija za energijo napoveduje, da se bodo potrebe po energiji v svetu do leta 2030 povečale za najmanj 60 % in da bodo del teh naraščajočih potreb povzročile države v gospodarskem vzponu, |
| --- | --- |

AB.

ker Mednarodna agencija za energijo napoveduje, da se bodo potrebe po energiji v svetu do leta 2030 povečale za najmanj 60 % in da bodo del teh naraščajočih potreb povzročile države v gospodarskem vzponu,

| AC. | ker dogajanja na energetskih trgih pomagajo pri uresničevanju podnebnih ciljev, saj tržna rast cen energije pomembno spodbuja trajnostno rabo virov in s tem porabo z majhnim ogljikovim odtisom, |
| --- | --- |

AC.

ker dogajanja na energetskih trgih pomagajo pri uresničevanju podnebnih ciljev, saj tržna rast cen energije pomembno spodbuja trajnostno rabo virov in s tem porabo z majhnim ogljikovim odtisom,

| AD. | ker naraščajočih potreb po energiji srednje- in dolgoročno nikakor ne bo mogoče pokriti zgolj s fosilnimi gorivi in ker bodo odločitve o naložbah v prihodnjih letih določile strukturo energetskega sistema in sestavo nabora energetskih virov za prihodnja desetletja, |
| --- | --- |

AD.

ker naraščajočih potreb po energiji srednje- in dolgoročno nikakor ne bo mogoče pokriti zgolj s fosilnimi gorivi in ker bodo odločitve o naložbah v prihodnjih letih določile strukturo energetskega sistema in sestavo nabora energetskih virov za prihodnja desetletja,

| AE. | ker naraščajoča potreba po energiji zahteva številne dopolnjujoče se ukrepe, kot so nujna posodobitev obstoječih elektrarn na fosilna goriva in prenosnih omrežij za bistveno izboljšanje splošne energetske učinkovitosti, gradnjo novih elektrarn in stalno razvijanje obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

AE.

ker naraščajoča potreba po energiji zahteva številne dopolnjujoče se ukrepe, kot so nujna posodobitev obstoječih elektrarn na fosilna goriva in prenosnih omrežij za bistveno izboljšanje splošne energetske učinkovitosti, gradnjo novih elektrarn in stalno razvijanje obnovljivih virov energije,

| AF. | ker je varčevanje z energijo stroškovno najučinkovitejša in najčistejša oblika ohranjanja virov in s tem boja proti podnebnim spremembam in ker bo predano in vztrajno prizadevanje za krepitev energetske učinkovitosti v EU prineslo splošno razširjene strukturne rešitve v vsem gospodarstvu, kar bo utrlo pot zelenemu nizkoogljičnemu gospodarstvu, |
| --- | --- |

AF.

ker je varčevanje z energijo stroškovno najučinkovitejša in najčistejša oblika ohranjanja virov in s tem boja proti podnebnim spremembam in ker bo predano in vztrajno prizadevanje za krepitev energetske učinkovitosti v EU prineslo splošno razširjene strukturne rešitve v vsem gospodarstvu, kar bo utrlo pot zelenemu nizkoogljičnemu gospodarstvu,

| AG. | ker uporaba jedrske energije – ne glede na razpoložljivost urana – še vedno odpira vprašanje varnega končnega skladiščenja jedrskih odpadkov in širjenja tehnologije v nedemokratične države, |
| --- | --- |

AG.

ker uporaba jedrske energije – ne glede na razpoložljivost urana – še vedno odpira vprašanje varnega končnega skladiščenja jedrskih odpadkov in širjenja tehnologije v nedemokratične države,

| AH. | ker je projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER postal kapitalsko intenzivno središče razvoja za jedrsko fuzijo kot enega od morebitnih novih virov energije v prihodnosti in je kakršen koli prispevek k energetskemu trgu mogoče pričakovati le zelo dolgoročno, |
| --- | --- |

AH.

ker je projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER postal kapitalsko intenzivno središče razvoja za jedrsko fuzijo kot enega od morebitnih novih virov energije v prihodnosti in je kakršen koli prispevek k energetskemu trgu mogoče pričakovati le zelo dolgoročno,

Biogoriva

| AI. | ker je treba na sedanjo politiko o biogorivih gledati z globalnega vidika, kjer se prepletata vedno večja konkurenca za plodno zemljo na eni strani ter naraščajoče potrebe po obnovljivih virih energije, predvsem v prometnem sektorju, na drugi strani, |
| --- | --- |

AI.

ker je treba na sedanjo politiko o biogorivih gledati z globalnega vidika, kjer se prepletata vedno večja konkurenca za plodno zemljo na eni strani ter naraščajoče potrebe po obnovljivih virih energije, predvsem v prometnem sektorju, na drugi strani,

| AJ. | ker proizvajanje biomase za pridobivanje energije in kot gorivo številnim državam v razvoju ponuja nove gospodarske možnosti in bodo zaradi tega manj odvisne od uvoza energije, pod pogojem, da je njihovo pridobivanje trajnostno in ne povzroča na primer nastanka monokultur ali ne konkurira proizvodnji hrane, |
| --- | --- |

AJ.

ker proizvajanje biomase za pridobivanje energije in kot gorivo številnim državam v razvoju ponuja nove gospodarske možnosti in bodo zaradi tega manj odvisne od uvoza energije, pod pogojem, da je njihovo pridobivanje trajnostno in ne povzroča na primer nastanka monokultur ali ne konkurira proizvodnji hrane,

| AK. | ker se je potencial za zmanjšanje emisij številnih biogoriv prve generacije v primerjavi s konvencionalnimi gorivi po obsežni analizi življenjskega cikla zmanjšal – v nekaterih primerih kar precej – in doslej ni bilo mogoče zadovoljivo rešiti vprašanj v zvezi s trajnostjo, učinkom na okolje in razpoložljivostjo orne zemlje v konkurenci s proizvodnjo hrane, |
| --- | --- |

AK.

ker se je potencial za zmanjšanje emisij številnih biogoriv prve generacije v primerjavi s konvencionalnimi gorivi po obsežni analizi življenjskega cikla zmanjšal – v nekaterih primerih kar precej – in doslej ni bilo mogoče zadovoljivo rešiti vprašanj v zvezi s trajnostjo, učinkom na okolje in razpoložljivostjo orne zemlje v konkurenci s proizvodnjo hrane,

| AL. | ker bi morala biti trajnostna politika na področju biogoriv usmerjena v določitev trajnostnih meril za proizvodnjo biogoriv, pa tudi spodbujanje čim hitrejšega razvoja druge generacije teh goriv, |
| --- | --- |

AL.

ker bi morala biti trajnostna politika na področju biogoriv usmerjena v določitev trajnostnih meril za proizvodnjo biogoriv, pa tudi spodbujanje čim hitrejšega razvoja druge generacije teh goriv,

| AM. | ker bo naftna industrija potrebno ustrezno infrastrukturo za nova goriva uredila le tam, kjer obstaja zadostno povpraševanje po biogorivih, ker pa je avtomobilska industrija dosegla tehnološki napredek, tako da senzor v vozilu lahko prepozna vsako mešanico bencina in biogoriv, ta dodatna tehnična oprema pa bo tudi starejšim vozilom omogočila, da bodo lahko uporabljala biogoriva, in se bodo na ta način zmanjšale emisije CO2 v vsem obstoječem voznem parku, |
| --- | --- |

AM.

ker bo naftna industrija potrebno ustrezno infrastrukturo za nova goriva uredila le tam, kjer obstaja zadostno povpraševanje po biogorivih, ker pa je avtomobilska industrija dosegla tehnološki napredek, tako da senzor v vozilu lahko prepozna vsako mešanico bencina in biogoriv, ta dodatna tehnična oprema pa bo tudi starejšim vozilom omogočila, da bodo lahko uporabljala biogoriva, in se bodo na ta način zmanjšale emisije CO2 v vsem obstoječem voznem parku,

| AN. | ker je potencial biogoriv mogoče udejanjiti le, če se jih obravnava kot sestavni del razvoja trajnostnih prevoznih sistemov, vključno z razvojem in uporabo vozil z visokoučinkovito izrabo goriva, |
| --- | --- |

AN.

ker je potencial biogoriv mogoče udejanjiti le, če se jih obravnava kot sestavni del razvoja trajnostnih prevoznih sistemov, vključno z razvojem in uporabo vozil z visokoučinkovito izrabo goriva,

Energetska učinkovitost

| AO. | ker več držav članic nima jasnih strategij za energetsko učinkovitost, |
| --- | --- |

AO.

ker več držav članic nima jasnih strategij za energetsko učinkovitost,

| AP. | ker bi morale države članice izboljšati in razširiti uporabo certifikatov o energetski učinkovitosti ter jih povezati s finančnimi spodbudami, |
| --- | --- |

AP.

ker bi morale države članice izboljšati in razširiti uporabo certifikatov o energetski učinkovitosti ter jih povezati s finančnimi spodbudami,

| AQ. | ker zmanjševanje porabe energije z energetsko učinkovitostjo na ravni posameznika in skupnosti ustvarja novo trgovino in delovna mesta ter se s tem bojujemo proti energetski revščini, |
| --- | --- |

AQ.

ker zmanjševanje porabe energije z energetsko učinkovitostjo na ravni posameznika in skupnosti ustvarja novo trgovino in delovna mesta ter se s tem bojujemo proti energetski revščini,

| AR. | ker ima stavbni sektor 40-odstotni delež pri končni porabi energije, grajeno okolje pa tako prispeva 33 % emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

AR.

ker ima stavbni sektor 40-odstotni delež pri končni porabi energije, grajeno okolje pa tako prispeva 33 % emisij toplogrednih plinov,

| AS. | ker so v stavbnem sektorju (stanovanjske, poslovne in javne stavbe) široke in stroškovno učinkovite možnosti za zmanjšanje CO2 s posodobitvijo sistemov za toplotno izolacijo, ogrevalnih oziroma hladilnih sistemov, električnih naprav in prezračevalnih sistemov ter z vgrajevanjem zaščite pred soncem, |
| --- | --- |

AS.

ker so v stavbnem sektorju (stanovanjske, poslovne in javne stavbe) široke in stroškovno učinkovite možnosti za zmanjšanje CO2 s posodobitvijo sistemov za toplotno izolacijo, ogrevalnih oziroma hladilnih sistemov, električnih naprav in prezračevalnih sistemov ter z vgrajevanjem zaščite pred soncem,

| AT. | ker so nizkoenergetske hiše privlačne, priljubljene in stroškovno učinkovite, |
| --- | --- |

AT.

ker so nizkoenergetske hiše privlačne, priljubljene in stroškovno učinkovite,

| AU. | ker je ločevanje rasti porabe energije od gospodarske rasti z naložbami v energetsko učinkovitost v vseh sektorjih družbe ključni cilj EU, |
| --- | --- |

AU.

ker je ločevanje rasti porabe energije od gospodarske rasti z naložbami v energetsko učinkovitost v vseh sektorjih družbe ključni cilj EU,

| AV. | ker je treba razviti finančne instrumente in nameniti ustrezna sredstva iz proračuna za izboljšanje energetske učinkovitosti ter nenehno preverjati in prilagajati standarde učinkovitosti za električne in elektronske naprave v skladu z razvojem trga in razširiti standarde na velike industrijske obrate ter razmisliti o možnosti, da bi postala funkcija izklopa na napravah obvezna, |
| --- | --- |

AV.

ker je treba razviti finančne instrumente in nameniti ustrezna sredstva iz proračuna za izboljšanje energetske učinkovitosti ter nenehno preverjati in prilagajati standarde učinkovitosti za električne in elektronske naprave v skladu z razvojem trga in razširiti standarde na velike industrijske obrate ter razmisliti o možnosti, da bi postala funkcija izklopa na napravah obvezna,

Mobilnost in logistika

| AW. | ker je ločitev rasti prometa od splošne gospodarske rasti ključni cilj prometne politike EU, vendar povpraševanje po prevoznih storitvah kljub temu narašča bolj kot bruto domači proizvod in ker že tako visoki delež emisij zaradi prometa v skupnih emisijah toplogrednih plinov v EU še naprej narašča, |
| --- | --- |

AW.

ker je ločitev rasti prometa od splošne gospodarske rasti ključni cilj prometne politike EU, vendar povpraševanje po prevoznih storitvah kljub temu narašča bolj kot bruto domači proizvod in ker že tako visoki delež emisij zaradi prometa v skupnih emisijah toplogrednih plinov v EU še naprej narašča,

| AX. | ker približno tretjino sedanje končne porabe EU povzroča promet in ker je ta sektor skoraj popolnoma (97 %) odvisen od goriv na osnovi nafte (bencina in dizelskega goriva), |
| --- | --- |

AX.

ker približno tretjino sedanje končne porabe EU povzroča promet in ker je ta sektor skoraj popolnoma (97 %) odvisen od goriv na osnovi nafte (bencina in dizelskega goriva),

| AY. | ker bi se emisije toplogrednih plinov v EU v obdobju med letoma 1990 in 2005 zmanjšale za 14 % namesto za 7,9 %, če bi prometni sektor dosegel enako zmanjšanje kot drugi sektorji, |
| --- | --- |

AY.

ker bi se emisije toplogrednih plinov v EU v obdobju med letoma 1990 in 2005 zmanjšale za 14 % namesto za 7,9 %, če bi prometni sektor dosegel enako zmanjšanje kot drugi sektorji,

| AZ. | ker 80 % evropskega prebivalstva živi na mestnih območjih, v katerih je nastane 40 % vseh emisij zaradi prometa, pri čemer prometne preobremenitve, ki so prav tako zgoščene zlasti na urbanih območjih, EU stanejo 1 % BDP, |
| --- | --- |

AZ.

ker 80 % evropskega prebivalstva živi na mestnih območjih, v katerih je nastane 40 % vseh emisij zaradi prometa, pri čemer prometne preobremenitve, ki so prav tako zgoščene zlasti na urbanih območjih, EU stanejo 1 % BDP,

| BA. | ker je po eni strani mobilnost v mestih neposredno povezana s kakovostjo posameznikovega življenja, po drugi pa promet osebnih vozil v mestih znatno prispeva k emisijam toplogrednih plinov ter drugim okoljskim težavam, na primer onesnaževanju zraka in hrupu, tako da številnim državljanom zaradi zdravstvenih posledic znatno poslabša kakovost življenja, namesto da bi jo povečal, |
| --- | --- |

BA.

ker je po eni strani mobilnost v mestih neposredno povezana s kakovostjo posameznikovega življenja, po drugi pa promet osebnih vozil v mestih znatno prispeva k emisijam toplogrednih plinov ter drugim okoljskim težavam, na primer onesnaževanju zraka in hrupu, tako da številnim državljanom zaradi zdravstvenih posledic znatno poslabša kakovost življenja, namesto da bi jo povečal,

| BB. | ker je polovica voženj, ki jih opravijo evropski državljani, krajša od 5 km, |
| --- | --- |

BB.

ker je polovica voženj, ki jih opravijo evropski državljani, krajša od 5 km,

| BC. | ker je v vsakdanjem regionalnem prometu in vožnjah v službo ter nazaj 60 % vseh voženj z avtomobilom in 90 % voženj z vlakom dolgih največ 30 km, |
| --- | --- |

BC.

ker je v vsakdanjem regionalnem prometu in vožnjah v službo ter nazaj 60 % vseh voženj z avtomobilom in 90 % voženj z vlakom dolgih največ 30 km,

| BD. | ker se je prevoz blaga po železnici in plovnih poteh med letoma 2001 in 2006 zmanjšal (z 18,6 % na 17,7 % oziroma s 6,5 % na 5,6%), prevoz blaga po cesti pa se je povečal (s 74,9 % na 76,7 %), |
| --- | --- |

BD.

ker se je prevoz blaga po železnici in plovnih poteh med letoma 2001 in 2006 zmanjšal (z 18,6 % na 17,7 % oziroma s 6,5 % na 5,6%), prevoz blaga po cesti pa se je povečal (s 74,9 % na 76,7 %),

| BE. | ker je prevoz potnikov in blaga po vodi ena energetsko najučinkovitejših možnosti in ker delež prevoza blaga po vodi v EU znaša 40 %, |
| --- | --- |

BE.

ker je prevoz potnikov in blaga po vodi ena energetsko najučinkovitejših možnosti in ker delež prevoza blaga po vodi v EU znaša 40 %,

| BF. | ker po ocenah poraba energije pri prevozu po celinskih plovnih poteh na tono blaga in kilometer znaša šestino porabe energije prevoza po cestah in polovico porabe energije prevoza po železnici, |
| --- | --- |

BF.

ker po ocenah poraba energije pri prevozu po celinskih plovnih poteh na tono blaga in kilometer znaša šestino porabe energije prevoza po cestah in polovico porabe energije prevoza po železnici,

| BG. | ker države članice v premalo uporabljajo programe, kot sta Marco Polo in NAIADES, za premik prevoza blaga na celinske in morske vodne poti, |
| --- | --- |

BG.

ker države članice v premalo uporabljajo programe, kot sta Marco Polo in NAIADES, za premik prevoza blaga na celinske in morske vodne poti,

| BH. | ker trgovina na čezmorskih poteh narašča in ker pri gradnji ladij obstaja težnja k večjim zabojnikom in potniškim ladjam, ki porabijo več težkega kurilnega olja in tako še bolj kot prej onesnažujejo okolje, mednarodni pomorski promet pa ni del mednarodnih prizadevanj v boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

BH.

ker trgovina na čezmorskih poteh narašča in ker pri gradnji ladij obstaja težnja k večjim zabojnikom in potniškim ladjam, ki porabijo več težkega kurilnega olja in tako še bolj kot prej onesnažujejo okolje, mednarodni pomorski promet pa ni del mednarodnih prizadevanj v boju proti podnebnim spremembam,

| BI. | ker sta bili postopna liberalizacija in deregulacija letalskega sektorja v preteklem desetletju po eni strani pomembna predpogoja za dinamičen razvoj evropskega zračnega prometa in ker je število potniških letov v EU med letoma 1995 in 2004 naraslo za 49 %, vendar so se po drugi strani v obdobju 1990–2005 v celotnem sektorju za 79 % povečale tudi emisije ogljikovega dioksida, |
| --- | --- |

BI.

ker sta bili postopna liberalizacija in deregulacija letalskega sektorja v preteklem desetletju po eni strani pomembna predpogoja za dinamičen razvoj evropskega zračnega prometa in ker je število potniških letov v EU med letoma 1995 in 2004 naraslo za 49 %, vendar so se po drugi strani v obdobju 1990–2005 v celotnem sektorju za 79 % povečale tudi emisije ogljikovega dioksida,

| BJ. | ker rast v letalskem sektorju kljub tehnološkim in operativnim izboljšavam še nadalje povečuje svoj vpliv na okolje, vendar je doslej bila le omejena razprava o zavezujočih standardih glede emisij za letalske motorje, namenjena tehnološki izboljšavi motorjev, primanjkuje pa tudi študij o izvedljivosti, |
| --- | --- |

BJ.

ker rast v letalskem sektorju kljub tehnološkim in operativnim izboljšavam še nadalje povečuje svoj vpliv na okolje, vendar je doslej bila le omejena razprava o zavezujočih standardih glede emisij za letalske motorje, namenjena tehnološki izboljšavi motorjev, primanjkuje pa tudi študij o izvedljivosti,

| BK. | ker so Komisija in države članice za izboljšanje energetske učinkovitosti na področju prevoza začele skupno tehnološko pobudo „Čisto nebo“, programe SESAR (raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba), Galileo (evropskega satelitskega navigacijskega sistema) in GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti) ter raziskovalne programe za inteligentne prevozne sisteme, |
| --- | --- |

BK.

ker so Komisija in države članice za izboljšanje energetske učinkovitosti na področju prevoza začele skupno tehnološko pobudo „Čisto nebo“, programe SESAR (raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba), Galileo (evropskega satelitskega navigacijskega sistema) in GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti) ter raziskovalne programe za inteligentne prevozne sisteme,

| BL. | ker se zaradi zračnega prometa poleg ogljikovega dioksida v atmosfero izpuščajo tudi dušikovi oksidi, vodna para, sulfati in dimni delci, ki po ocenah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) skupni učinek emisij zračnega prometa povečajo za dva- do štirikrat, pri čemer pa v tej oceni ni upoštevan dodatni učinek tvorjenja oblakov cirusov, |
| --- | --- |

BL.

ker se zaradi zračnega prometa poleg ogljikovega dioksida v atmosfero izpuščajo tudi dušikovi oksidi, vodna para, sulfati in dimni delci, ki po ocenah Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) skupni učinek emisij zračnega prometa povečajo za dva- do štirikrat, pri čemer pa v tej oceni ni upoštevan dodatni učinek tvorjenja oblakov cirusov,

| BM. | ker je zračni prevoz izjemno pomemben za mobilnost in razvoj prebivalcev in gospodarstev najbolj oddaljenih regij, |
| --- | --- |

BM.

ker je zračni prevoz izjemno pomemben za mobilnost in razvoj prebivalcev in gospodarstev najbolj oddaljenih regij,

| BN. | ker je treba poudariti, da je dolgoročno najučinkovitejši način za zmanjšanje emisij iz prevoza zmanjšanje rasti prevoza kot celote s tem, da bi javni prevoz naredili bolj za privlačno alternativo osebnim avtomobilom, povečanjem obsega železniškega prevoza in z zagotovitvijo, da bo pri urbanističnem načrtovanju in načrtovanju infrastrukture upoštevano, da se mora nujno zmanjšati uporaba osebnih avtomobilov, |
| --- | --- |

BN.

ker je treba poudariti, da je dolgoročno najučinkovitejši način za zmanjšanje emisij iz prevoza zmanjšanje rasti prevoza kot celote s tem, da bi javni prevoz naredili bolj za privlačno alternativo osebnim avtomobilom, povečanjem obsega železniškega prevoza in z zagotovitvijo, da bo pri urbanističnem načrtovanju in načrtovanju infrastrukture upoštevano, da se mora nujno zmanjšati uporaba osebnih avtomobilov,

Turizem in kulturna dediščina

| BO. | ker po študiji centra Unesca za svetovno kulturno dediščino posledice podnebnih sprememb ogrožajo desetino vseh lokacij svetovne kulturne dediščine in kulturnih krajin, |
| --- | --- |

BO.

ker po študiji centra Unesca za svetovno kulturno dediščino posledice podnebnih sprememb ogrožajo desetino vseh lokacij svetovne kulturne dediščine in kulturnih krajin,

| BP. | ker je Evropa po podatkih Svetovne turistične organizacije Združenih narodov najpomembnejša turistična regija na svetu in ker je bilo leta 2006 petinpetdeset odstotkov vseh mednarodnih turističnih obiskov v Evropi, |
| --- | --- |

BP.

ker je Evropa po podatkih Svetovne turistične organizacije Združenih narodov najpomembnejša turistična regija na svetu in ker je bilo leta 2006 petinpetdeset odstotkov vseh mednarodnih turističnih obiskov v Evropi,

| BQ. | ker podnebne spremembe lahko spremenijo turistične tokove, te spremembe pa bi lahko imele hude gospodarske posledice za prizadete počitniške regije, |
| --- | --- |

BQ.

ker podnebne spremembe lahko spremenijo turistične tokove, te spremembe pa bi lahko imele hude gospodarske posledice za prizadete počitniške regije,

Industrijske emisije

| BR. | ker je EU sistem trgovanja z emisijami (ETS) edinstven instrument za doseganje zmanjšanja emisij z največjo učinkovitostjo in bi bil lahko zgled za podobne sisteme, vendar bi bilo treba zagotoviti skladnost med njimi, |
| --- | --- |

BR.

ker je EU sistem trgovanja z emisijami (ETS) edinstven instrument za doseganje zmanjšanja emisij z največjo učinkovitostjo in bi bil lahko zgled za podobne sisteme, vendar bi bilo treba zagotoviti skladnost med njimi,

| BS. | ker so industrijski sektorji bistveni za doseganje ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki jih je določil Evropski svet, in ker bi jih morali spodbujati, da še bolj zmanjšajo industrijske emisije toplogrednih plinov in ob tem ostanejo konkurenčni, |
| --- | --- |

BS.

ker so industrijski sektorji bistveni za doseganje ciljev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ki jih je določil Evropski svet, in ker bi jih morali spodbujati, da še bolj zmanjšajo industrijske emisije toplogrednih plinov in ob tem ostanejo konkurenčni,

| BT. | ker bi moralo temeljno načelo mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja, namreč širitev sodobnih in učinkovitih tehnologij, v resnici delovati; ker bi moralo biti to načelo omejeno na visokokakovostne projekte, ki bi dokazano zagotavljali dodatno zniževanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

BT.

ker bi moralo temeljno načelo mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja, namreč širitev sodobnih in učinkovitih tehnologij, v resnici delovati; ker bi moralo biti to načelo omejeno na visokokakovostne projekte, ki bi dokazano zagotavljali dodatno zniževanje emisij toplogrednih plinov,

Kmetijstvo in živinoreja

| BU. | ker so spremembe v kmetijski praksi, okoljska zakonodaja EU in najnovejše strukturne reforme skupne kmetijske politike usmerjene v trajnost ter prek boljšega izkoriščanja virov posredno vodijo k zmanjšanju emisij, |
| --- | --- |

BU.

ker so spremembe v kmetijski praksi, okoljska zakonodaja EU in najnovejše strukturne reforme skupne kmetijske politike usmerjene v trajnost ter prek boljšega izkoriščanja virov posredno vodijo k zmanjšanju emisij,

| BV. | ker kmetijstvo tudi onesnažuje s toplogrednimi plini, hkrati pa pozitivno prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in je neposredno prizadeto zaradi negativnih učinkov podnebnih sprememb, kar povzroča različne gospodarske in družbene posledice po evropskih regijah, |
| --- | --- |

BV.

ker kmetijstvo tudi onesnažuje s toplogrednimi plini, hkrati pa pozitivno prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in je neposredno prizadeto zaradi negativnih učinkov podnebnih sprememb, kar povzroča različne gospodarske in družbene posledice po evropskih regijah,

| BW. | ker obsežno pridelovanje krmil za živinorejo znatno prispeva k skupnim emisijam toplogrednih plinov v kmetijstvu, |
| --- | --- |

BW.

ker obsežno pridelovanje krmil za živinorejo znatno prispeva k skupnim emisijam toplogrednih plinov v kmetijstvu,

| BX. | ker v boju proti podnebnim spremembam v kmetijstvu manjkajo specifični cilji, kot so zavezujoče zahteve za zmanjšanje emisij metana in dušikovih oksidov, prav tako pa tudi sistemi spodbud, da bi se izkoristile že obstoječe možnosti zmanjšanja emisij, |
| --- | --- |

BX.

ker v boju proti podnebnim spremembam v kmetijstvu manjkajo specifični cilji, kot so zavezujoče zahteve za zmanjšanje emisij metana in dušikovih oksidov, prav tako pa tudi sistemi spodbud, da bi se izkoristile že obstoječe možnosti zmanjšanja emisij,

| BY. | ker sonaravna živinoreja s skrbjo za krajino in ohranjanjem pašnikov prinaša pomembne ugodnosti za okolje, porablja pa tudi manj energije in povzroča manj emisij, |
| --- | --- |

BY.

ker sonaravna živinoreja s skrbjo za krajino in ohranjanjem pašnikov prinaša pomembne ugodnosti za okolje, porablja pa tudi manj energije in povzroča manj emisij,

| BZ. | ker je treba obseg živinoreje prilagoditi razpoložljivim površinam in ker bi trajnostne prakse paše lahko pomagale preprečevati erozijo tal na pašnih območjih, |
| --- | --- |

BZ.

ker je treba obseg živinoreje prilagoditi razpoložljivim površinam in ker bi trajnostne prakse paše lahko pomagale preprečevati erozijo tal na pašnih območjih,

Gozdovi

| CA. | ker so gozdovi za biosfero zelo dragoceni in imajo v svetovnem ekosistemu številne funkcije ter ker trenutna ekonomska vrednost gozdov ne upošteva njihove ekosistemske in družbene vrednosti, |
| --- | --- |

CA.

ker so gozdovi za biosfero zelo dragoceni in imajo v svetovnem ekosistemu številne funkcije ter ker trenutna ekonomska vrednost gozdov ne upošteva njihove ekosistemske in družbene vrednosti,

| CB. | ker imajo gozdovi trojno vlogo pri blaženju podnebnih sprememb: kot zaloge ogljika ob trajnostni rabi in zaščiti gozdov, kot ponori ogljika ob pogozdovanju in kot nadomestilo za fosilna goriva in fosilne proizvode ob rabi obnovljivih surovin, |
| --- | --- |

CB.

ker imajo gozdovi trojno vlogo pri blaženju podnebnih sprememb: kot zaloge ogljika ob trajnostni rabi in zaščiti gozdov, kot ponori ogljika ob pogozdovanju in kot nadomestilo za fosilna goriva in fosilne proizvode ob rabi obnovljivih surovin,

| CC. | ker gozdovi pokrivajo več kot 30 % svetovne zemeljske površine, v njih živi več kot dve tretjini vseh na Zemlji živečih vrst in ker gozdovi vsrkajo približno 30 % letnih emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

CC.

ker gozdovi pokrivajo več kot 30 % svetovne zemeljske površine, v njih živi več kot dve tretjini vseh na Zemlji živečih vrst in ker gozdovi vsrkajo približno 30 % letnih emisij toplogrednih plinov,

| CD. | ker imajo gozdovi po eni strani pomembno vlogo pri zajezitvi podnebnih sprememb, po drugi strani pa posledice podnebnih sprememb prizadenejo vsaj tretjino gozdov na svetu, |
| --- | --- |

CD.

ker imajo gozdovi po eni strani pomembno vlogo pri zajezitvi podnebnih sprememb, po drugi strani pa posledice podnebnih sprememb prizadenejo vsaj tretjino gozdov na svetu,

| CE. | ker velik problem uničevanja gozdov predstavljajo s tem povezani družbenogospodarski dejavniki, kot so revščina in nerazvitost, šibke politične institucije in pomanjkanje pravne države, pa tudi nepravično lastništvo in korupcija, ki lahko poleg ostalih posledic botrujejo nezakoniti sečnji in krčenju gozdov, |
| --- | --- |

CE.

ker velik problem uničevanja gozdov predstavljajo s tem povezani družbenogospodarski dejavniki, kot so revščina in nerazvitost, šibke politične institucije in pomanjkanje pravne države, pa tudi nepravično lastništvo in korupcija, ki lahko poleg ostalih posledic botrujejo nezakoniti sečnji in krčenju gozdov,

| CF. | ker uničevanje gozdov s krčenjem gozdov, netrajnostno sečnjo ali požari, ki jih med drugim povzročajo vročinski valovi, bistveno prispevajo k emisijam CO2, |
| --- | --- |

CF.

ker uničevanje gozdov s krčenjem gozdov, netrajnostno sečnjo ali požari, ki jih med drugim povzročajo vročinski valovi, bistveno prispevajo k emisijam CO2,

| CG. | ker ni dovolj strategij in programov za pogozdovanje gozdov, ki so bili posekani, |
| --- | --- |

CG.

ker ni dovolj strategij in programov za pogozdovanje gozdov, ki so bili posekani,

| CH. | ker sestav gozdnih nasadov v EU ne odraža značilnosti naravnega mešanega gozda Evrope, kar pogosto vodi v gozdne požare in emisije CO2, |
| --- | --- |

CH.

ker sestav gozdnih nasadov v EU ne odraža značilnosti naravnega mešanega gozda Evrope, kar pogosto vodi v gozdne požare in emisije CO2,

Varovanje tal

| CI. | ker so tla v Evropi bolj kot kadar koli prej izpostavljena nepopravljivi škodi, katere obseg še povečujejo podnebne spremembe, |
| --- | --- |

CI.

ker so tla v Evropi bolj kot kadar koli prej izpostavljena nepopravljivi škodi, katere obseg še povečujejo podnebne spremembe,

| CJ. | ker se zaradi taljenja permafrosta spreminja stanje tal na severni polobli, poleg tega pa se v atmosfero izpuščajo velike količine metana, |
| --- | --- |

CJ.

ker se zaradi taljenja permafrosta spreminja stanje tal na severni polobli, poleg tega pa se v atmosfero izpuščajo velike količine metana,

Upravljanje vodnih virov

| CK. | ker so razpoložljivost vodnih virov, preskrba s pitno in drugo vodo, poraba vode in obdelava odpadne vode tesno povezani z gospodarskimi in družbenimi okoliščinami, |
| --- | --- |

CK.

ker so razpoložljivost vodnih virov, preskrba s pitno in drugo vodo, poraba vode in obdelava odpadne vode tesno povezani z gospodarskimi in družbenimi okoliščinami,

| CL. | ker podnebne spremembe še povečujejo regionalna razhajanja, ki obstajajo v Evropi v zvezi z razpoložljivimi vodnimi viri ter s pojavi poplav in suše, |
| --- | --- |

CL.

ker podnebne spremembe še povečujejo regionalna razhajanja, ki obstajajo v Evropi v zvezi z razpoložljivimi vodnimi viri ter s pojavi poplav in suše,

Ribištvo

| CM. | ker so ribe in lupinarji pomemben vir hrane, ocean pa je največji svetovni ponor ogljika ter vir biomase in surovin, |
| --- | --- |

CM.

ker so ribe in lupinarji pomemben vir hrane, ocean pa je največji svetovni ponor ogljika ter vir biomase in surovin,

| CN. | ker se viri hrane iz morij že prekomerno izkoriščajo, |
| --- | --- |

CN.

ker se viri hrane iz morij že prekomerno izkoriščajo,

Ravnanje z odpadki in upravljanje virov

| CO. | ker je hierarhija ravnanja z odpadki ključno načelo pri blažitvi podnebnih sprememb v sektorju odpadkov, |
| --- | --- |

CO.

ker je hierarhija ravnanja z odpadki ključno načelo pri blažitvi podnebnih sprememb v sektorju odpadkov,

| CP. | ker bi bilo treba priznati, da EU zakonodaja o odpadkih skupaj z inovacijami pri odstranjevanju odpadkov in večjo uporabo recikliranih proizvodov že imajo pozitiven vpliv na okolje in prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz sektorja odpadkov, četudi še niso izrabljene vse možnosti, |
| --- | --- |

CP.

ker bi bilo treba priznati, da EU zakonodaja o odpadkih skupaj z inovacijami pri odstranjevanju odpadkov in večjo uporabo recikliranih proizvodov že imajo pozitiven vpliv na okolje in prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz sektorja odpadkov, četudi še niso izrabljene vse možnosti,

| CQ. | ker se količina odpadkov kljub vsem prizadevanjem na žalost še naprej povečuje, |
| --- | --- |

CQ.

ker se količina odpadkov kljub vsem prizadevanjem na žalost še naprej povečuje,

Prilagoditveni ukrepi

| CR. | ker so prilagoditve vseh vrst zagotovilo za prihodnost, da se bo omilila škoda, nastala zaradi emisij toplogrednih plinov v preteklosti in s tem povezanega zvišanja temperature, |
| --- | --- |

CR.

ker so prilagoditve vseh vrst zagotovilo za prihodnost, da se bo omilila škoda, nastala zaradi emisij toplogrednih plinov v preteklosti in s tem povezanega zvišanja temperature,

| CS. | ker zgolj analiza stroškov in koristi pri razvijanju prilagoditev ne zadošča, da bi se zagotovila potrebna minimalna zaščita za vse skupine prebivalstva, ker bi bilo zaradi takšnih ukrepov nujno treba proučiti lokalne učinke podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

CS.

ker zgolj analiza stroškov in koristi pri razvijanju prilagoditev ne zadošča, da bi se zagotovila potrebna minimalna zaščita za vse skupine prebivalstva, ker bi bilo zaradi takšnih ukrepov nujno treba proučiti lokalne učinke podnebnih sprememb,

| CT. | ker medtem po poročilih Združenih narodov o stanju ekosistemov „Millenium Ecosystem Assessment“ poraba naravnih virov ogroža dve tretjini ekosistemov, zaostruje izpostavljenost podnebnim spremembam in povečuje pritisk za čimprejšnje oblikovanje prilagoditev, |
| --- | --- |

CT.

ker medtem po poročilih Združenih narodov o stanju ekosistemov „Millenium Ecosystem Assessment“ poraba naravnih virov ogroža dve tretjini ekosistemov, zaostruje izpostavljenost podnebnim spremembam in povečuje pritisk za čimprejšnje oblikovanje prilagoditev,

| CU. | ker skupno poročilo Evropske agencije za okolje, Skupnega raziskovalnega središča in Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom „Učinki spremenjenega evropskega podnebja“ opozarja na dejstvo, da je ranljivost regij in sektorjev po Evropi na podnebne spremembe zelo različna in bodo močneje prizadeta gorska območja, obalna območja, Sredozemlje in arktična območja, in ker je v poročilu poudarjeno, da so za ublažitev učinkov poleg še večjega zmanjšanja svetovnih emisij toplogrednih plinov potrebni proaktivni ukrepi za prilagoditev na evropski in nacionalni ravni, |
| --- | --- |

CU.

ker skupno poročilo Evropske agencije za okolje, Skupnega raziskovalnega središča in Svetovne zdravstvene organizacije z naslovom „Učinki spremenjenega evropskega podnebja“ opozarja na dejstvo, da je ranljivost regij in sektorjev po Evropi na podnebne spremembe zelo različna in bodo močneje prizadeta gorska območja, obalna območja, Sredozemlje in arktična območja, in ker je v poročilu poudarjeno, da so za ublažitev učinkov poleg še večjega zmanjšanja svetovnih emisij toplogrednih plinov potrebni proaktivni ukrepi za prilagoditev na evropski in nacionalni ravni,

Zdravje

| CV. | ker priprava in krepitev sistemov zdravstva z ustreznimi preventivnimi ukrepi lahko zajezijo številne posledice podnebnih sprememb za zdravje, o katerih poroča na primer Svetovna zdravstvena organizacija, posebno pozornost pa je treba posvetiti širjenju tropskih bolezni in nameniti kampanje za obveščanje ranljivim skupinam, kot so nosečnice, novorojenčki, otroci in starostniki, |
| --- | --- |

CV.

ker priprava in krepitev sistemov zdravstva z ustreznimi preventivnimi ukrepi lahko zajezijo številne posledice podnebnih sprememb za zdravje, o katerih poroča na primer Svetovna zdravstvena organizacija, posebno pozornost pa je treba posvetiti širjenju tropskih bolezni in nameniti kampanje za obveščanje ranljivim skupinam, kot so nosečnice, novorojenčki, otroci in starostniki,

| CW. | ker evropski akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010 nikakor ni ustrezen za obravnavo okoljskih vzrokov, ki vplivajo na zdravje, zlasti tistih, ki so posledica podnebnih sprememb, |
| --- | --- |

CW.

ker evropski akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010 nikakor ni ustrezen za obravnavo okoljskih vzrokov, ki vplivajo na zdravje, zlasti tistih, ki so posledica podnebnih sprememb,

Rast in delovna mesta

| CX. | ker so cilji v zvezi s podnebno politiko, ki so jih zastavili na Evropskem svetu marca 2007, tehnološko in gospodarsko dosegljivi ter ponujajo edinstvene poslovne priložnosti za tisoče EU podjetij, |
| --- | --- |

CX.

ker so cilji v zvezi s podnebno politiko, ki so jih zastavili na Evropskem svetu marca 2007, tehnološko in gospodarsko dosegljivi ter ponujajo edinstvene poslovne priložnosti za tisoče EU podjetij,

| CY. | ker številna podjetja še niso v zadostni meri prepoznala obsežnih priložnosti in tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, |
| --- | --- |

CY.

ker številna podjetja še niso v zadostni meri prepoznala obsežnih priložnosti in tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami,

| CZ. | ker je zavzeto posredovanje v boju proti podnebnim spremembam v skladu s trajnostnim razvojem in blaginjo; ker bi to lahko bila učinkovita naložba s pomembno protirecesijsko vlogo in je treba to posredovanje jemati kot izziv za obsežne strukturne spremembe, katerih končni cilj je razvoj pravega zelenega gospodarstva, |
| --- | --- |

CZ.

ker je zavzeto posredovanje v boju proti podnebnim spremembam v skladu s trajnostnim razvojem in blaginjo; ker bi to lahko bila učinkovita naložba s pomembno protirecesijsko vlogo in je treba to posredovanje jemati kot izziv za obsežne strukturne spremembe, katerih končni cilj je razvoj pravega zelenega gospodarstva,

| DA. | ker je bolj verjetno, da bo prišlo do prerazporejanja delovnih mest znotraj posamezne panoge kot pa med različnimi panogami, |
| --- | --- |

DA.

ker je bolj verjetno, da bo prišlo do prerazporejanja delovnih mest znotraj posamezne panoge kot pa med različnimi panogami,

Spodbujanje tehnologij prihodnosti

| DB. | ker je trgovanje z emisijami temeljni del evropskega programa za boj proti podnebnim spremembam, s katerim naj bi se zaradi večje učinkovitosti zmanjšale emisije toplogrednih plinov; ker zgolj trgovanje z emisijami ne zadošča, da bi se našla pot iz slepe ulice CO2 in sprožila revolucija na področju tehnologij z nizkimi emisijami CO2, |
| --- | --- |

DB.

ker je trgovanje z emisijami temeljni del evropskega programa za boj proti podnebnim spremembam, s katerim naj bi se zaradi večje učinkovitosti zmanjšale emisije toplogrednih plinov; ker zgolj trgovanje z emisijami ne zadošča, da bi se našla pot iz slepe ulice CO2 in sprožila revolucija na področju tehnologij z nizkimi emisijami CO2,

| DC. | ker doseganje ciljev glede blažitve podnebnih sprememb zahteva ustrezen mehanizem za finančno usmerjanje, s katerim bi podprli razvoj in uporabo energetsko učinkovite in čiste tehnologije, |
| --- | --- |

DC.

ker doseganje ciljev glede blažitve podnebnih sprememb zahteva ustrezen mehanizem za finančno usmerjanje, s katerim bi podprli razvoj in uporabo energetsko učinkovite in čiste tehnologije,

| DD. | ker pomenijo trajnostni stanovanjski objekti izjemno priložnost za ustvarjanje delovnih mest, |
| --- | --- |

DD.

ker pomenijo trajnostni stanovanjski objekti izjemno priložnost za ustvarjanje delovnih mest,

| DE. | ker zgolj večja učinkovitost ne bo sprožila tehnološke revolucije, temveč bi bila potrebna celovita strategija na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, ki bi dala zagon raziskavam in razvoju novih in naprednih tehnologij in postopkov ter povečala njihovo uporabo, |
| --- | --- |

DE.

ker zgolj večja učinkovitost ne bo sprožila tehnološke revolucije, temveč bi bila potrebna celovita strategija na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni, ki bi dala zagon raziskavam in razvoju novih in naprednih tehnologij in postopkov ter povečala njihovo uporabo,

| DF. | ker se zajemaje in skladiščenje CO2 v manjšem merilu že uporablja na različnih področjih, na primer pri pridobivanju nafte in plina, vendar je kot obsežna tehnologija, namenjena za boj proti podnebnim spremembam, šele na začetni stopnji, |
| --- | --- |

DF.

ker se zajemaje in skladiščenje CO2 v manjšem merilu že uporablja na različnih področjih, na primer pri pridobivanju nafte in plina, vendar je kot obsežna tehnologija, namenjena za boj proti podnebnim spremembam, šele na začetni stopnji,

| DG. | ker so stroški in tveganja še vedno večji kot gospodarske prednosti in se učinkovitost elektrarn z zajemanjem in skladiščenjem CO2 kljub uporabi najsodobnejših tehnologij zmanjšuje, |
| --- | --- |

DG.

ker so stroški in tveganja še vedno večji kot gospodarske prednosti in se učinkovitost elektrarn z zajemanjem in skladiščenjem CO2 kljub uporabi najsodobnejših tehnologij zmanjšuje,

| DH. | ker tehnologija zajetja in skladiščenja CO2 kot premostitvena tehnologija na poti k dekarbonizaciji energetskega sistema lahko prispeva rešitev za zmanjšanje emisij CO2 v elektrarnah in bi lahko dopolnjevala tehnologije obnovljivih virov energije, vendar pa je zajemaje in skladiščenje CO2 tehnologija za prečiščevanje in nevtralizacijo odpadnih snovi na koncu proizvodne verige, |
| --- | --- |

DH.

ker tehnologija zajetja in skladiščenja CO2 kot premostitvena tehnologija na poti k dekarbonizaciji energetskega sistema lahko prispeva rešitev za zmanjšanje emisij CO2 v elektrarnah in bi lahko dopolnjevala tehnologije obnovljivih virov energije, vendar pa je zajemaje in skladiščenje CO2 tehnologija za prečiščevanje in nevtralizacijo odpadnih snovi na koncu proizvodne verige,

Inteligentni računalniški sistemi ter informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

| DI. | ker informacijsko-komunikacijski sektor trenutno povzroča 2 % svetovnih emisij CO2, ta panoga pa bi lahko znižala svoje emisije CO2 in predvsem razvijala inovativne in energetsko učinkovite načine uporabe za vse gospodarstvo, |
| --- | --- |

DI.

ker informacijsko-komunikacijski sektor trenutno povzroča 2 % svetovnih emisij CO2, ta panoga pa bi lahko znižala svoje emisije CO2 in predvsem razvijala inovativne in energetsko učinkovite načine uporabe za vse gospodarstvo,

Financiranje in vprašanja v zvezi s proračunom

| DJ. | ker sedanji proračun EU ne zadošča za doseganje ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, saj za politično prednostno nalogo boja proti podnebnim spremembam niso namenjena ustrezna sredstva, |
| --- | --- |

DJ.

ker sedanji proračun EU ne zadošča za doseganje ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, saj za politično prednostno nalogo boja proti podnebnim spremembam niso namenjena ustrezna sredstva,

| DK. | ker morajo biti v prihodnjem finančnem okviru proračunska sredstva namenjena boju proti podnebnim spremembam in oblikovanju evropske politike prilagajanja, da bo za naslednje proračunsko obdobje po letu 2013 na voljo zadosten „proračun za podnebne spremembe“, |
| --- | --- |

DK.

ker morajo biti v prihodnjem finančnem okviru proračunska sredstva namenjena boju proti podnebnim spremembam in oblikovanju evropske politike prilagajanja, da bo za naslednje proračunsko obdobje po letu 2013 na voljo zadosten „proračun za podnebne spremembe“,

| DL. | ker je treba boj proti podnebnim spremembam upoštevati v vseh politikah EU; ker zato EU ne more več zgolj prerazporejati obstoječih virov, temveč bi morala spodbujati nastanek novih virov za financiranje medsektorske narave boja proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

DL.

ker je treba boj proti podnebnim spremembam upoštevati v vseh politikah EU; ker zato EU ne more več zgolj prerazporejati obstoječih virov, temveč bi morala spodbujati nastanek novih virov za financiranje medsektorske narave boja proti podnebnim spremembam,

Izobraževanje, usposabljanje, poročanje, označevanje in ozaveščanje

| DM. | ker ukrepi ekonomske in socialne politike za boj proti podnebnim spremembam prinašajo kulturne spremembe, ki bodo spremenile ustaljene navade in življenjski slog, vendar resnično trajnostne porabe in uporabe surovin na vseh področjih družbe ni mogoče uveljaviti brez sprememb v mišljenju in vedenju, za kar pa je treba oblikovati nove vzorce potrošnje in življenjskih slogov, |
| --- | --- |

DM.

ker ukrepi ekonomske in socialne politike za boj proti podnebnim spremembam prinašajo kulturne spremembe, ki bodo spremenile ustaljene navade in življenjski slog, vendar resnično trajnostne porabe in uporabe surovin na vseh področjih družbe ni mogoče uveljaviti brez sprememb v mišljenju in vedenju, za kar pa je treba oblikovati nove vzorce potrošnje in življenjskih slogov,

| DN. | ker bodo podnebne spremembe spodbudile tehnološko posodabljanje, to gospodarsko priložnost pa bo mogoče izkoristiti le, če bo na trgu dela dovolj kvalificiranih strokovnjakov, |
| --- | --- |

DN.

ker bodo podnebne spremembe spodbudile tehnološko posodabljanje, to gospodarsko priložnost pa bo mogoče izkoristiti le, če bo na trgu dela dovolj kvalificiranih strokovnjakov,

| DO. | ker je posebna raziskava Eurobarometra (št. 300) jasno pokazala, da velika večina vprašanih v Evropi meni, da so podnebne spremembe zelo resen problem, vendar se številni pritožujejo, da ni dovolj informacij, in da se pri svojih osebnih pobudah za soočanje s podnebnimi spremembami omejujejo na dokaj enostavne ukrepe, kot so ločevanje odpadkov ali manjša poraba energije in vode, ki ne zahtevajo bistvene spremembe v vsakdanjem življenju, |
| --- | --- |

DO.

ker je posebna raziskava Eurobarometra (št. 300) jasno pokazala, da velika večina vprašanih v Evropi meni, da so podnebne spremembe zelo resen problem, vendar se številni pritožujejo, da ni dovolj informacij, in da se pri svojih osebnih pobudah za soočanje s podnebnimi spremembami omejujejo na dokaj enostavne ukrepe, kot so ločevanje odpadkov ali manjša poraba energije in vode, ki ne zahtevajo bistvene spremembe v vsakdanjem življenju,

| DP. | ker so na voljo ustrezne informacije, da se preučijo lastne navade v zvezi z mobilnostjo, na primer glede uporabe osebnih motornih vozil in alternativnih prevoznih sredstev (hoja, kolesarjenje in javni promet), |
| --- | --- |

DP.

ker so na voljo ustrezne informacije, da se preučijo lastne navade v zvezi z mobilnostjo, na primer glede uporabe osebnih motornih vozil in alternativnih prevoznih sredstev (hoja, kolesarjenje in javni promet),

| DQ. | ker zahteve in predpisi EU v zvezi s podnebnimi spremembami lokalnim in občinskim oblikovalcem politik pomagajo izboljšati kakovost življenja v številnih mestih v Evropski uniji in lokalne pobude na velemestnih območjih odločilno prispevajo k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida v Evropski uniji, |
| --- | --- |

DQ.

ker zahteve in predpisi EU v zvezi s podnebnimi spremembami lokalnim in občinskim oblikovalcem politik pomagajo izboljšati kakovost življenja v številnih mestih v Evropski uniji in lokalne pobude na velemestnih območjih odločilno prispevajo k zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida v Evropski uniji,

| DR. | ker trgovci na drobno niso odgovorni za to, da bi med svojimi strankami širili alternativne nakupovalne navade, vendar bi lahko podjetja kot celote s svojimi poslovnimi modeli in proizvodnimi postopki postavila zgled za trajnost in učinkovito rabo virov in bi svoje osebje napravila za pomembne širitelje okolju prijaznih dejavnosti, |
| --- | --- |

DR.

ker trgovci na drobno niso odgovorni za to, da bi med svojimi strankami širili alternativne nakupovalne navade, vendar bi lahko podjetja kot celote s svojimi poslovnimi modeli in proizvodnimi postopki postavila zgled za trajnost in učinkovito rabo virov in bi svoje osebje napravila za pomembne širitelje okolju prijaznih dejavnosti,

| DS. | ker informacije o učinkih kmetijskih proizvodov na okolje v glavnem niso na voljo potrošnikom, vendar usmerjene kampanje za obveščanje lahko vplivajo na nakupovalne navade potrošnikov, s čimer je tudi mogoče doseči cilje politike zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

DS.

ker informacije o učinkih kmetijskih proizvodov na okolje v glavnem niso na voljo potrošnikom, vendar usmerjene kampanje za obveščanje lahko vplivajo na nakupovalne navade potrošnikov, s čimer je tudi mogoče doseči cilje politike zdravstvenega varstva,

| DT. | ker vprašanja podnebnih sprememb ni mogoče rešiti brez obsežne vključenosti prebivalstva v vseh delih sveta in ker bo zato ena od ključnih nalog, da se jim z vsemi razpoložljivimi sredstvi zagotovijo informacije, ki jih bodo potrebovali za pomoč pri reševanju težav in s katerimi se bodo zavarovali, ko se bodo neizogibno pojavile prilagoditvene težave, |
| --- | --- |

DT.

ker vprašanja podnebnih sprememb ni mogoče rešiti brez obsežne vključenosti prebivalstva v vseh delih sveta in ker bo zato ena od ključnih nalog, da se jim z vsemi razpoložljivimi sredstvi zagotovijo informacije, ki jih bodo potrebovali za pomoč pri reševanju težav in s katerimi se bodo zavarovali, ko se bodo neizogibno pojavile prilagoditvene težave,

2050 – prihodnost se začenja danes

| DU. | ker potrebe svetovnega prebivalstva po virih že dandanes za četrtino presegajo naravno zmožnost obnavljanja Zemlje in bodo zaradi tega prihodnje generacije prikrajšane za osnovo za življenje, |
| --- | --- |

DU.

ker potrebe svetovnega prebivalstva po virih že dandanes za četrtino presegajo naravno zmožnost obnavljanja Zemlje in bodo zaradi tega prihodnje generacije prikrajšane za osnovo za življenje,

| DV. | ker bodo politične odločitve, sprejete danes, določile temelje za proizvodne metode in vedenje potrošnikov v prihodnosti, za kar sta potrebna daljnovidnost in politično vodstvo, vendar bolj trajnostnega načina življenja ne bo mogoče doseči brez sodelovanja gospodarstva, znanosti, medijev, organizirane civilne družbe in državljanov, |
| --- | --- |

DV.

ker bodo politične odločitve, sprejete danes, določile temelje za proizvodne metode in vedenje potrošnikov v prihodnosti, za kar sta potrebna daljnovidnost in politično vodstvo, vendar bolj trajnostnega načina življenja ne bo mogoče doseči brez sodelovanja gospodarstva, znanosti, medijev, organizirane civilne družbe in državljanov,

| DW. | ker so podnebne spremembe svetovni okoljski problem, katerega vzroki so strukturne narave, |
| --- | --- |

DW.

ker so podnebne spremembe svetovni okoljski problem, katerega vzroki so strukturne narave,

Politične smernice

| 1. | opozarja na prej navedeno resolucijo z dne 21. maja 2008, zlasti na dejstvo, da mora biti cilj vseh prizadevanj za omejitev emisij omejitev povečanja globalne temperature pod 2°C, saj bi že ta raven segrevanja znatno vplivala na našo družbo in način življenja posameznika ter bi znatno spremenila ekosisteme in vodne vire; je resno zaskrbljen, ker so podnebne spremembe po mnogih nedavnih znanstvenih poročilih hitrejše in imajo hujše škodljive posledice, kot se je domnevalo prej; zato poziva Komisijo, naj tesno spremlja in analizira najnovejša znanstvena odkritja, da bi lahko ocenila zlasti, ali bo s ciljem EU 2°C še vedno mogoče doseči namen preprečevanja nevarnih podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

opozarja na prej navedeno resolucijo z dne 21. maja 2008, zlasti na dejstvo, da mora biti cilj vseh prizadevanj za omejitev emisij omejitev povečanja globalne temperature pod 2°C, saj bi že ta raven segrevanja znatno vplivala na našo družbo in način življenja posameznika ter bi znatno spremenila ekosisteme in vodne vire; je resno zaskrbljen, ker so podnebne spremembe po mnogih nedavnih znanstvenih poročilih hitrejše in imajo hujše škodljive posledice, kot se je domnevalo prej; zato poziva Komisijo, naj tesno spremlja in analizira najnovejša znanstvena odkritja, da bi lahko ocenila zlasti, ali bo s ciljem EU 2°C še vedno mogoče doseči namen preprečevanja nevarnih podnebnih sprememb;

| 2. | poudarja, da je treba globalno segrevanje in podnebne spremembe – ob uporabi horizontalnega pristopa – nujno vključiti v vsa politična področja kot nova parametra ter na ustreznih področjih EU zakonodaje upoštevati vzroke in posledice globalnega segrevanja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba globalno segrevanje in podnebne spremembe – ob uporabi horizontalnega pristopa – nujno vključiti v vsa politična področja kot nova parametra ter na ustreznih področjih EU zakonodaje upoštevati vzroke in posledice globalnega segrevanja in podnebnih sprememb;

| 3. | zlasti opozarja na osnovne cilje v pri boju proti podnebnim spremembam ter v skladu s priporočili iz četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o spremembi podnebja, ki so vključena v balijski načrt, poudarja pomen določitve srednjeročnega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 25 do 40 % do leta 2020 za EU in skupino drugih industrializiranih držav, pa tudi dolgoročnega cilja zmanjšanja emisij za najmanj 80 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990, ob ohranitvi osredotočenosti na omejitev porasta povprečne globalne temperature za 2°C v primerjavi s predindustrijsko ravnjo, ter tako doseči 50 % verjetnosti, da bo ta cilj dosežen; |
| --- | --- |

3.

zlasti opozarja na osnovne cilje v pri boju proti podnebnim spremembam ter v skladu s priporočili iz četrtega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o spremembi podnebja, ki so vključena v balijski načrt, poudarja pomen določitve srednjeročnega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 25 do 40 % do leta 2020 za EU in skupino drugih industrializiranih držav, pa tudi dolgoročnega cilja zmanjšanja emisij za najmanj 80 % do leta 2050 v primerjavi z letom 1990, ob ohranitvi osredotočenosti na omejitev porasta povprečne globalne temperature za 2°C v primerjavi s predindustrijsko ravnjo, ter tako doseči 50 % verjetnosti, da bo ta cilj dosežen;

| 4. | poudarja, da vpliv države na podnebje ne pomeni samo njenih fizičnih emisij; poziva EU, naj nujno ukrepa doma in v sklopu mednarodnih pogajanj, da bi razvili načela za izračunavanje, pri katerih bi bili upoštevani vsi učinki porabe, tudi učinki mednarodnega letalstva; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da vpliv države na podnebje ne pomeni samo njenih fizičnih emisij; poziva EU, naj nujno ukrepa doma in v sklopu mednarodnih pogajanj, da bi razvili načela za izračunavanje, pri katerih bi bili upoštevani vsi učinki porabe, tudi učinki mednarodnega letalstva;

| 5. | poziva Komisijo, naj preuči ogljikov odtis prihodnjih pobud za evropske politike in s tem zagotovi, da bodo izpolnjeni podnebni cilji, zastavljeni na evropski ravni, obenem pa zagotovi tudi visoko raven varstva okolja in javnega zdravja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj preuči ogljikov odtis prihodnjih pobud za evropske politike in s tem zagotovi, da bodo izpolnjeni podnebni cilji, zastavljeni na evropski ravni, obenem pa zagotovi tudi visoko raven varstva okolja in javnega zdravja;

| 6. | poudarja politične ukrepe in sodelovanje, ki jih je večkrat predlagal Evropski parlament za boj proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni (vključno z regionalnimi večstranskimi sporazumi) ter na ravni EU in držav članic; |
| --- | --- |

6.

poudarja politične ukrepe in sodelovanje, ki jih je večkrat predlagal Evropski parlament za boj proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni (vključno z regionalnimi večstranskimi sporazumi) ter na ravni EU in držav članic;

| 7. | odobrava sprejetje svežnja zakonodajnih ukrepov EU (tako imenovani podnebni in energetski sveženj), ki zahteva 20 % enostransko zmanjšanje emisij toplogrednih plinov EU in uvedbo postopka za povečanje naporov, da bi se doseglo 30 % zmanjšanje v skladu z obvezami iz prihodnjega mednarodnega sporazuma in povečalo delež obnovljive energije v mešanici energetskih virov EU na 20 % do leta 2020, ter poziva države članice EU, naj te zakonodajne ukrepe izvedejo gladko in hitro; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje podnebnega in energetskega svežnja; |
| --- | --- |

7.

odobrava sprejetje svežnja zakonodajnih ukrepov EU (tako imenovani podnebni in energetski sveženj), ki zahteva 20 % enostransko zmanjšanje emisij toplogrednih plinov EU in uvedbo postopka za povečanje naporov, da bi se doseglo 30 % zmanjšanje v skladu z obvezami iz prihodnjega mednarodnega sporazuma in povečalo delež obnovljive energije v mešanici energetskih virov EU na 20 % do leta 2020, ter poziva države članice EU, naj te zakonodajne ukrepe izvedejo gladko in hitro; poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje podnebnega in energetskega svežnja;

| 8. | meni, da so določena načela, dogovorjena v sklopu podnebnega in energetskega svežnja, koristna za mednarodni sporazum, zlasti zavezujoči linearni trend za industrializirane države, razlikovanje na podlagi preverjenih emisij v letu 2005 in režim spoštovanja letnega količnika za zmanjšanje; |
| --- | --- |

8.

meni, da so določena načela, dogovorjena v sklopu podnebnega in energetskega svežnja, koristna za mednarodni sporazum, zlasti zavezujoči linearni trend za industrializirane države, razlikovanje na podlagi preverjenih emisij v letu 2005 in režim spoštovanja letnega količnika za zmanjšanje;

| 9. | je zavezan vodilni vlogi Evropske unije v mednarodnih pogajanjih v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja na ravni konferenc pogodbenic COP in MOP ter v drugih mednarodnih forumih, na primer STO, Svetovna banka in IMF; nadalje opozarja, da morajo EU in njene države članice uresničiti cilje Kjotskega protokola, če želijo na verodostojen način izvajati to vodilno vlogo; |
| --- | --- |

9.

je zavezan vodilni vlogi Evropske unije v mednarodnih pogajanjih v sklopu okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja na ravni konferenc pogodbenic COP in MOP ter v drugih mednarodnih forumih, na primer STO, Svetovna banka in IMF; nadalje opozarja, da morajo EU in njene države članice uresničiti cilje Kjotskega protokola, če želijo na verodostojen način izvajati to vodilno vlogo;

| 10. | strinja se, da razvoj, uporaba in izvoz sodobnih okoljskih tehnologij prispevajo k izpolnjevanju lizbonske strategije, kjotskih ciljev EU in drugih ciljev za varstvo podnebja, in poudarja, da je treba za uresničevanje okoljskih ciljev in gospodarske rasti v celoti vključiti lizbonsko strategijo in podnebno-energetski sveženj; |
| --- | --- |

10.

strinja se, da razvoj, uporaba in izvoz sodobnih okoljskih tehnologij prispevajo k izpolnjevanju lizbonske strategije, kjotskih ciljev EU in drugih ciljev za varstvo podnebja, in poudarja, da je treba za uresničevanje okoljskih ciljev in gospodarske rasti v celoti vključiti lizbonsko strategijo in podnebno-energetski sveženj;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo za poziv Združenih narodov k t.„zelenemu new dealu“; spričo finančne krize poziva, da se naložbe, ki naj bi spodbudile gospodarsko rast, izvajajo trajnostno, zlasti s promoviranjem zelenih tehnologij, ki bodo obenem v prihodnosti dvigovale evropsko konkurenčnost in zagotavljale delovna mesta; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj se zavzamejo za poziv Združenih narodov k t.„zelenemu new dealu“; spričo finančne krize poziva, da se naložbe, ki naj bi spodbudile gospodarsko rast, izvajajo trajnostno, zlasti s promoviranjem zelenih tehnologij, ki bodo obenem v prihodnosti dvigovale evropsko konkurenčnost in zagotavljale delovna mesta;

| 12. | v zvezi s tem poudarja, da bo spoprijemanje s podnebnimi spremembami povzročilo družbene spremembe, ki bodo pripomogle k ustvarjanju novih delovnih mest in panog, boju proti energetski revščini in odvisnosti od uvoza fosilnih goriv ter zagotavljanju socialnih ugodnosti za državljane; poudarja, da bo za uspešnost pri doseganju tega cilja odločilno sodelovanje na mednarodni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

12.

v zvezi s tem poudarja, da bo spoprijemanje s podnebnimi spremembami povzročilo družbene spremembe, ki bodo pripomogle k ustvarjanju novih delovnih mest in panog, boju proti energetski revščini in odvisnosti od uvoza fosilnih goriv ter zagotavljanju socialnih ugodnosti za državljane; poudarja, da bo za uspešnost pri doseganju tega cilja odločilno sodelovanje na mednarodni, regionalni in lokalni ravni;

| 13. | poleg tega je prepričan, da je lahko boj proti podnebnim spremembam uspešen le, če se v proces v celoti pritegnejo državljani, ki so v obdobju prehoda na gospodarstvo, nevtralno z vidika izpustov ogljika, zaščiteni; zato poudarja, da bodo politike za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in prilagajanje nanje prisilile Evropsko unijo v nov vzorec trajnostnega razvoja, ki bi moral spodbuditi njeno socialno naravo, da bi ohranili socialni konsenz; |
| --- | --- |

13.

poleg tega je prepričan, da je lahko boj proti podnebnim spremembam uspešen le, če se v proces v celoti pritegnejo državljani, ki so v obdobju prehoda na gospodarstvo, nevtralno z vidika izpustov ogljika, zaščiteni; zato poudarja, da bodo politike za spoprijemanje s podnebnimi spremembami in prilagajanje nanje prisilile Evropsko unijo v nov vzorec trajnostnega razvoja, ki bi moral spodbuditi njeno socialno naravo, da bi ohranili socialni konsenz;

| 14. | poudarja, da je najprej treba občutno izboljšati učinkovitost na vseh področjih vsakodnevnega življenja ter vzporedno s tem omogočiti stalen porast proizvodnje in potrošnje z zavestnim ohranjanjem virov na osnovi obnovljive energije; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je najprej treba občutno izboljšati učinkovitost na vseh področjih vsakodnevnega življenja ter vzporedno s tem omogočiti stalen porast proizvodnje in potrošnje z zavestnim ohranjanjem virov na osnovi obnovljive energije;

| 15. | v tem okviru poudarja, da je treba proračun Evropske unije pa tudi sedanje in prihodnje finančne instrumente preveriti, ali so usklajeni s cilji politike varstva podnebja, in jih po potrebi prilagoditi; |
| --- | --- |

15.

v tem okviru poudarja, da je treba proračun Evropske unije pa tudi sedanje in prihodnje finančne instrumente preveriti, ali so usklajeni s cilji politike varstva podnebja, in jih po potrebi prilagoditi;

| 16. | poudarja, da je uspešna raziskovalna in razvojna politika mogoča šele s praktično uporabo novih tehnologij prek varnih točk za dostop na trg; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je uspešna raziskovalna in razvojna politika mogoča šele s praktično uporabo novih tehnologij prek varnih točk za dostop na trg;

| 17. | poziva, naj se izvedejo raziskave o možnih trendih migracij, pogojenih s podnebnimi spremembami, in posledične obremenitve za lokalne službe, da bi omogočili informirane postopke dolgoročnega načrtovanja in obvladovanja tveganj; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj se izvedejo raziskave o možnih trendih migracij, pogojenih s podnebnimi spremembami, in posledične obremenitve za lokalne službe, da bi omogočili informirane postopke dolgoročnega načrtovanja in obvladovanja tveganj;

| 18. | poudarja, da je skoraj polovica svetovnega prebivalstva mlajša od 25 let in da bodo imele sedanje odločitve o podnebnih politiki daljnosežne posledice za največjo generacijo mladih v zgodovini človeštva; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je skoraj polovica svetovnega prebivalstva mlajša od 25 let in da bodo imele sedanje odločitve o podnebnih politiki daljnosežne posledice za največjo generacijo mladih v zgodovini človeštva;

Mednarodna razsežnost: obdobje po letu 2012, zunanja podnebna politika in mednarodna trgovina

| 19. | pozdravlja odločitev, ki sta jo sprejeli konferenci COP 14 in COP/MOP 4 v Poznańu, da se od razprave preide k pravim pogajanjem, da se doseže sporazum za obdobje po letu 2012 in v tem kontekstu sprejme delovni program za leto 2009; odobrava tudi mandat, ki je bil podeljen predsednikom, da predlagajo pogajalsko besedilo, ki bo pregledano na pogajalskem zasedanju junija 2009; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odločitev, ki sta jo sprejeli konferenci COP 14 in COP/MOP 4 v Poznańu, da se od razprave preide k pravim pogajanjem, da se doseže sporazum za obdobje po letu 2012 in v tem kontekstu sprejme delovni program za leto 2009; odobrava tudi mandat, ki je bil podeljen predsednikom, da predlagajo pogajalsko besedilo, ki bo pregledano na pogajalskem zasedanju junija 2009;

| 20. | poziva Komisijo in naslednja predsedstva Sveta, naj prevzamejo vodilno vlogo v mednarodnih pogajanjih glede sporazuma za obdobje po letu 2012 in naj ga sklenejo do konca leta 2009, da bo ostalo dovolj časa za ratifikacijo prihodnjega tega sporazuma in da se bomo izognili vrzeli med obdobjema obveznosti; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in naslednja predsedstva Sveta, naj prevzamejo vodilno vlogo v mednarodnih pogajanjih glede sporazuma za obdobje po letu 2012 in naj ga sklenejo do konca leta 2009, da bo ostalo dovolj časa za ratifikacijo prihodnjega tega sporazuma in da se bomo izognili vrzeli med obdobjema obveznosti;

| 21. | poudarja, da mora novi sporazum o podnebnih spremembah nastati pod okriljem Združenih narodov in po načelu skupne, a različne odgovornosti, pri čemer bi prevzele vodilno vlogo pri zmanjšanju svojih domačih emisij države industrializiranega sveta, države v razvoju pa bi se v skladu z balijskim akcijskim načrtom ravno tako obvezale, da bodo na nacionalni ravni sprejele ustrezne ukrepe za blažitev v okviru trajnostnega razvoja, ki jih bodo podprli in omogočali tehnologija, financiranje in krepitev zmogljivosti iz industrializiranih držav na izmerljiv in preverljiv način, tako da bo mogoče o ukrepih poročati; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora novi sporazum o podnebnih spremembah nastati pod okriljem Združenih narodov in po načelu skupne, a različne odgovornosti, pri čemer bi prevzele vodilno vlogo pri zmanjšanju svojih domačih emisij države industrializiranega sveta, države v razvoju pa bi se v skladu z balijskim akcijskim načrtom ravno tako obvezale, da bodo na nacionalni ravni sprejele ustrezne ukrepe za blažitev v okviru trajnostnega razvoja, ki jih bodo podprli in omogočali tehnologija, financiranje in krepitev zmogljivosti iz industrializiranih držav na izmerljiv in preverljiv način, tako da bo mogoče o ukrepih poročati;

| 22. | poziva industrializirane pogodbenice UNFCCC, ki tega še niso storile, da predlagajo individualne obveznosti glede zmanjšanja emisij ter s tem prispevajo k globalnim prizadevanjem za doseganje cilja navedene konvencije; odobrava zavezanost držav v razvoju procesu UNFCCC ter neodvisne obveznosti in politike, ki so jih številne med njimi sprejele; |
| --- | --- |

22.

poziva industrializirane pogodbenice UNFCCC, ki tega še niso storile, da predlagajo individualne obveznosti glede zmanjšanja emisij ter s tem prispevajo k globalnim prizadevanjem za doseganje cilja navedene konvencije; odobrava zavezanost držav v razvoju procesu UNFCCC ter neodvisne obveznosti in politike, ki so jih številne med njimi sprejele;

| 23. | poziva novo ameriško vlado, naj izpolni pričakovanja, in sicer tako, da s sprejetjem domače zakonodaje prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov ter k pospeševanju čistih tehnologij, z dejavnim sodelovanjem pri mednarodnih pogajanjih pa tudi k oblikovanju ambicioznega okvira podnebnih sprememb za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

23.

poziva novo ameriško vlado, naj izpolni pričakovanja, in sicer tako, da s sprejetjem domače zakonodaje prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov ter k pospeševanju čistih tehnologij, z dejavnim sodelovanjem pri mednarodnih pogajanjih pa tudi k oblikovanju ambicioznega okvira podnebnih sprememb za obdobje po letu 2012;

| 24. | poudarja, da je treba sporazum za obdobje po letu 2012 uskladiti z drugimi cilji mednarodnih političnih agend Združenih narodov in Evropske unije, kot so ohranjanje biotske raznovrstnosti, razvojni cilji tisočletja ali vprašanja varnosti, da se lahko uporabijo politične sinergije; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba sporazum za obdobje po letu 2012 uskladiti z drugimi cilji mednarodnih političnih agend Združenih narodov in Evropske unije, kot so ohranjanje biotske raznovrstnosti, razvojni cilji tisočletja ali vprašanja varnosti, da se lahko uporabijo politične sinergije;

| 25. | ugotavlja, da je Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Københavnu“ (KOM(2009)0039) o stališču Evropske unije pri pripravi konference ZN o podnebnih spremembah COP 15 v Köbenhavnu; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je Komisija sprejela sporočilo z naslovom „Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Københavnu“ (KOM(2009)0039) o stališču Evropske unije pri pripravi konference ZN o podnebnih spremembah COP 15 v Köbenhavnu;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo zunanjo politiko o podnebnih spremembah in nenehno opozarjajo na podnebne cilje EU v diplomatskih misijah EU in držav članic; sam pa se zavezuje, da bo nenehno opozarjal na vprašanje podnebnih ciljev EU in jih zagovarjal v svojih stikih s parlamentarci iz drugih držav; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo zunanjo politiko o podnebnih spremembah in nenehno opozarjajo na podnebne cilje EU v diplomatskih misijah EU in držav članic; sam pa se zavezuje, da bo nenehno opozarjal na vprašanje podnebnih ciljev EU in jih zagovarjal v svojih stikih s parlamentarci iz drugih držav;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj vključijo zahteve za zmanjšanje emisij in ukrepe za prilagoditev posledicam podnebnih sprememb v programe razvojne pomoči in naj se v postopkih odločanja mednarodnih agencij za razvojno pomoč sklicujejo na te zahteve ter prek partnerstva vključijo zasebni sektor, javne organe in nevladne organizacije v zadevnih državah ali regijah; poudarja, da je treba sprostiti dodatna sredstva za pomoč državam v razvoju pri spoprijemanju z izzivom podnebnih sprememb in da morajo biti nastajajoče pobude v zvezi s tem formalno povezane s procesom okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in doseganjem razvojnih ciljev tisočletja; pozdravlja zagon globalnega zavezništva o podnebnih spremembah s strani EU za podporo prilagajanju na podnebne spremembe v revnih državah v razvoju, ki so najobčutljivejše za podnebne spremembe, ter v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 21. oktobra 2008; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj vključijo zahteve za zmanjšanje emisij in ukrepe za prilagoditev posledicam podnebnih sprememb v programe razvojne pomoči in naj se v postopkih odločanja mednarodnih agencij za razvojno pomoč sklicujejo na te zahteve ter prek partnerstva vključijo zasebni sektor, javne organe in nevladne organizacije v zadevnih državah ali regijah; poudarja, da je treba sprostiti dodatna sredstva za pomoč državam v razvoju pri spoprijemanju z izzivom podnebnih sprememb in da morajo biti nastajajoče pobude v zvezi s tem formalno povezane s procesom okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in doseganjem razvojnih ciljev tisočletja; pozdravlja zagon globalnega zavezništva o podnebnih spremembah s strani EU za podporo prilagajanju na podnebne spremembe v revnih državah v razvoju, ki so najobčutljivejše za podnebne spremembe, ter v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 21. oktobra 2008;

| 28. | odobrava odločitev, sprejeto na konferencah COP 14 in COP/MOP 4, da bo postal sklad za prilagajanje popolnoma operativen, kar pomeni, da se bodo od leta 2009 v njegovem okviru lahko financirali projekti, in meni, da gre za zelo pomemben prvi korak pri obravnavi zaskrbljenosti držav v razvoju glede financiranja ukrepov, povezanih s podnebnimi spremembami, v teh državah; odobrava tudi odločitev o povečanju ravni naložb v prenos tehnologije prek strateškega programa za prenos tehnologije, ki je bil sprejet v Poznańu; |
| --- | --- |

28.

odobrava odločitev, sprejeto na konferencah COP 14 in COP/MOP 4, da bo postal sklad za prilagajanje popolnoma operativen, kar pomeni, da se bodo od leta 2009 v njegovem okviru lahko financirali projekti, in meni, da gre za zelo pomemben prvi korak pri obravnavi zaskrbljenosti držav v razvoju glede financiranja ukrepov, povezanih s podnebnimi spremembami, v teh državah; odobrava tudi odločitev o povečanju ravni naložb v prenos tehnologije prek strateškega programa za prenos tehnologije, ki je bil sprejet v Poznańu;

| 29. | pozdravlja sicer skromen napredek, ki je bil dosežen pri obravnavi vprašanj dodatnosti in geografske porazdelitve mehanizma čistega razvoja, in poziva države članice, da v skladu z odločitvami iz Poznańa dajejo prednost nakupu dobropisov iz projektov državah, ki gostijo manj kot deset projektov, registriranih v okviru mehanizma čistega razvoja, zlasti v najmanj razvitih državah, malih otoških državah v razvoju in v Afriki, ter da prevzamejo nase stroške potrditve teh projektov; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja sicer skromen napredek, ki je bil dosežen pri obravnavi vprašanj dodatnosti in geografske porazdelitve mehanizma čistega razvoja, in poziva države članice, da v skladu z odločitvami iz Poznańa dajejo prednost nakupu dobropisov iz projektov državah, ki gostijo manj kot deset projektov, registriranih v okviru mehanizma čistega razvoja, zlasti v najmanj razvitih državah, malih otoških državah v razvoju in v Afriki, ter da prevzamejo nase stroške potrditve teh projektov;

| 30. | v tem okviru opozarja na načelo dopolnilnosti, na katerega se sklicujejo členi 6, 12 in 17 Kjotskega protokola in marakeški sporazumi, ki pravi, da morajo pogodbenice izpolniti večino obveznosti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov doma, preden izkoristijo zunanje prilagodljive mehanizme, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje; |
| --- | --- |

30.

v tem okviru opozarja na načelo dopolnilnosti, na katerega se sklicujejo členi 6, 12 in 17 Kjotskega protokola in marakeški sporazumi, ki pravi, da morajo pogodbenice izpolniti večino obveznosti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov doma, preden izkoristijo zunanje prilagodljive mehanizme, kot sta mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje;

| 31. | poudarja, da prekomerna uporaba projektov čistega razvojnega mehanizma/skupnega izvajanja ogroža verodostojnost Evropske unije v mednarodnih pogajanjih v okviru ZN in s tem tudi njeno vodilno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam; spodbuja države članice, naj bodo odgovorne in zmanjšajo uporabo teh projektov ter dosežejo večino zmanjšanj emisij v svojih državah; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da prekomerna uporaba projektov čistega razvojnega mehanizma/skupnega izvajanja ogroža verodostojnost Evropske unije v mednarodnih pogajanjih v okviru ZN in s tem tudi njeno vodilno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam; spodbuja države članice, naj bodo odgovorne in zmanjšajo uporabo teh projektov ter dosežejo večino zmanjšanj emisij v svojih državah;

| 32. | podpira priporočila iz poročila visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko in Komisije z naslovom „Podnebne spremembe in mednarodna varnost“ in poudarja, da je v ta namen treba vzpostaviti ustrezno večstransko podnebno diplomacijo EU, da se podnebna vprašanja v večji meri vključijo v oblikovanje mednarodnih odnosov, skupaj z drugimi dejavniki mednarodnih odnosov, kot so rast prebivalstva, migracije, povezane s podnebnimi spremembami, urbanizacija, potrebe po energiji, naraščajoče cene energije ter pomanjkanje hrane in vode; |
| --- | --- |

32.

podpira priporočila iz poročila visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko in Komisije z naslovom „Podnebne spremembe in mednarodna varnost“ in poudarja, da je v ta namen treba vzpostaviti ustrezno večstransko podnebno diplomacijo EU, da se podnebna vprašanja v večji meri vključijo v oblikovanje mednarodnih odnosov, skupaj z drugimi dejavniki mednarodnih odnosov, kot so rast prebivalstva, migracije, povezane s podnebnimi spremembami, urbanizacija, potrebe po energiji, naraščajoče cene energije ter pomanjkanje hrane in vode;

| 33. | poziva EU in njene države članice, naj v okviru evropske varnostne strategije ter evropske varnostne in obrambne politike preprečujejo in spremljajo ter ukrepajo proti učinkom podnebnih sprememb in iz tega posledičnih naravnih nesreč na zaščito civilistov ter človekovo varnost, pa tudi proti konfliktom zaradi spremenjene oskrbe z vodo in zemljišči zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in njene države članice, naj v okviru evropske varnostne strategije ter evropske varnostne in obrambne politike preprečujejo in spremljajo ter ukrepajo proti učinkom podnebnih sprememb in iz tega posledičnih naravnih nesreč na zaščito civilistov ter človekovo varnost, pa tudi proti konfliktom zaradi spremenjene oskrbe z vodo in zemljišči zaradi podnebnih sprememb;

| 34. | poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja sedanja podnebna partnerstva v ciljnimi državami v razvoju, ter naj vzpostavijo nova partnerstva, če jih še ni, zagotovijo večjo finančno podporo za razvoj in prenos tehnologije, varstvo intelektualnih pravic in krepitev institucionalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

34.

poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja sedanja podnebna partnerstva v ciljnimi državami v razvoju, ter naj vzpostavijo nova partnerstva, če jih še ni, zagotovijo večjo finančno podporo za razvoj in prenos tehnologije, varstvo intelektualnih pravic in krepitev institucionalnih zmogljivosti;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo pri razvojnem sodelovanju največjo prednost energetski učinkovitosti in obnovljivim virom; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj dajo pri razvojnem sodelovanju največjo prednost energetski učinkovitosti in obnovljivim virom;

| 36. | poziva Komisijo, naj v okviru krogov pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji in procesa za obdobje po letu 2012 izvaja usklajene pogajalske strategije na področju trgovinske in okoljske politike, da bi svojim pogajalskim partnericam poslala verodostojno sporočilo o podnebnih ciljih Evrope ter instrumentih, razvitih za njihovo uresničitev, in odpravi zaskrbljenost glede trgovinskih ovir in drugih pomanjkljivosti trgovinskih odnosov s tretjimi državami, ki nimajo obvezujočih podnebnih ciljev, ter naj uveljavi načelo recipročnosti za boj proti podnebnim spremembam na globalni ravni; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj v okviru krogov pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji in procesa za obdobje po letu 2012 izvaja usklajene pogajalske strategije na področju trgovinske in okoljske politike, da bi svojim pogajalskim partnericam poslala verodostojno sporočilo o podnebnih ciljih Evrope ter instrumentih, razvitih za njihovo uresničitev, in odpravi zaskrbljenost glede trgovinskih ovir in drugih pomanjkljivosti trgovinskih odnosov s tretjimi državami, ki nimajo obvezujočih podnebnih ciljev, ter naj uveljavi načelo recipročnosti za boj proti podnebnim spremembam na globalni ravni;

| 37. | poziva Komisijo, predsedstva Sveta in države članice, naj sprejmejo vodilno vlogo na pogajanjih o sporazumu za obdobje po letu 2012, da bi zagotovile uspeh podnebnih pogajanj o doseganju cilja 2°C; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, predsedstva Sveta in države članice, naj sprejmejo vodilno vlogo na pogajanjih o sporazumu za obdobje po letu 2012, da bi zagotovile uspeh podnebnih pogajanj o doseganju cilja 2°C;

Energija

| 38. | poudarja, da Evropa potrebuje v prihodnost usmerjeno skupno energetsko politiko, ki naj temelji na solidarnosti med državami članicami, znotraj EU in pri zunanjih odnosih, da bi zagotovili visoko raven zanesljivosti pri energetski oskrbi, ki bo izpolnjevala pogoje trajnosti, učinkovitosti virov in podnebne nevtralnosti ter se spopadala z zadevami v zvezi s podnebnimi spremembami in konkurenčnostjo, da se s tem prepreči morebitno prekinitev dobave energije; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da Evropa potrebuje v prihodnost usmerjeno skupno energetsko politiko, ki naj temelji na solidarnosti med državami članicami, znotraj EU in pri zunanjih odnosih, da bi zagotovili visoko raven zanesljivosti pri energetski oskrbi, ki bo izpolnjevala pogoje trajnosti, učinkovitosti virov in podnebne nevtralnosti ter se spopadala z zadevami v zvezi s podnebnimi spremembami in konkurenčnostjo, da se s tem prepreči morebitno prekinitev dobave energije;

| 39. | poziva EU, naj ustvari evropsko skupnost za obnovljivo energijo, da bi spodbudila nadaljnje raziskave in pilotne projekte s tega področja, pa tudi oblikovanje omrežja, da bi kar najbolje vključili vire obnovljive energije; |
| --- | --- |

39.

poziva EU, naj ustvari evropsko skupnost za obnovljivo energijo, da bi spodbudila nadaljnje raziskave in pilotne projekte s tega področja, pa tudi oblikovanje omrežja, da bi kar najbolje vključili vire obnovljive energije;

| 40. | poziva EU in države članice, naj zagotovijo:






  — | razvoj evropske infrastrukture prenosa energije (vključno s tako imenovanim nadomrežjem) in naložbe vanjo, ki so potrebne za zagotavljanje raznolikosti virov energije za EU; |
| --- | --- | --- |

40.

poziva EU in države članice, naj zagotovijo:

—

razvoj evropske infrastrukture prenosa energije (vključno s tako imenovanim nadomrežjem) in naložbe vanjo, ki so potrebne za zagotavljanje raznolikosti virov energije za EU;

| — | stalne raziskave in razvoj pilotnih projektov v zvezi s tehnologijo, povezano z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, decentralizirano proizvodnjo in drugim novim tehnološkim razvojem; |
| --- | --- |

—

stalne raziskave in razvoj pilotnih projektov v zvezi s tehnologijo, povezano z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, decentralizirano proizvodnjo in drugim novim tehnološkim razvojem;

| 41. | poziva EU in njene države članice, naj z aktivno podporo javnih organov v državah članicah in na ravni EU ter ob kar največjem sodelovanju z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami zagotovijo prehodno obdobje glede nabora energetskih virov, na katero bodo vplivali politiki in ga vodili podjetniki in v katerem bo uporaba obnovljivih virov energije postopoma dopolnila ter posledično zmanjšala in nadomestila uporabo fosilnih goriv; |
| --- | --- |

41.

poziva EU in njene države članice, naj z aktivno podporo javnih organov v državah članicah in na ravni EU ter ob kar največjem sodelovanju z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami zagotovijo prehodno obdobje glede nabora energetskih virov, na katero bodo vplivali politiki in ga vodili podjetniki in v katerem bo uporaba obnovljivih virov energije postopoma dopolnila ter posledično zmanjšala in nadomestila uporabo fosilnih goriv;

| 42. | poziva države članice, naj pri regijah in državljanih podpirajo občutek lastne odgovornosti ter spodbujajo večjo rabo lokalnih virov obnovljive energije s pravnimi in davčnimi spodbudami; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj pri regijah in državljanih podpirajo občutek lastne odgovornosti ter spodbujajo večjo rabo lokalnih virov obnovljive energije s pravnimi in davčnimi spodbudami;

| 43. | poziva države članice, naj dobavitelje električne energije motivirajo prek sistemov odpisa in davčnih mehanizmov nagrajevanja za potrebno modernizacijo elektrarn na fosilna goriva, da bi bistveno izboljšali učinkovitosti v proizvodnji konvencionalne energije; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj dobavitelje električne energije motivirajo prek sistemov odpisa in davčnih mehanizmov nagrajevanja za potrebno modernizacijo elektrarn na fosilna goriva, da bi bistveno izboljšali učinkovitosti v proizvodnji konvencionalne energije;

| 44. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do omrežja za energijo, plin in elektriko iz decentraliziranih virov, odpravijo ovire za dostop do trga za inovativne dobavitelje energije v sektorju obnovljive energije in spodbudijo razširitev lokalne soproizvodnje električne energije in toplote ali soproizvodnje električne energije, toplote in hlajenja ter naj si to zastavijo kot srednjeročni cilj; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj zagotovijo dostop do omrežja za energijo, plin in elektriko iz decentraliziranih virov, odpravijo ovire za dostop do trga za inovativne dobavitelje energije v sektorju obnovljive energije in spodbudijo razširitev lokalne soproizvodnje električne energije in toplote ali soproizvodnje električne energije, toplote in hlajenja ter naj si to zastavijo kot srednjeročni cilj;

| 45. | predlaga oblikovanje evropskih energetskih partnerstev s tretjimi državami v Sredozemlju kot temeljnega dela evropske zunanje energetske politike, ki bi bila v začetni fazi namenjena proizvajanju sončne energije in njenemu prenosu v Evropsko unijo po visokonapetostnih kablih enosmernega toka, v drugi fazi pa bi to lahko postala osnova za proizvodnjo elektrike in vodika ter s tem za prehod na gospodarstvo, temelječe na obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

45.

predlaga oblikovanje evropskih energetskih partnerstev s tretjimi državami v Sredozemlju kot temeljnega dela evropske zunanje energetske politike, ki bi bila v začetni fazi namenjena proizvajanju sončne energije in njenemu prenosu v Evropsko unijo po visokonapetostnih kablih enosmernega toka, v drugi fazi pa bi to lahko postala osnova za proizvodnjo elektrike in vodika ter s tem za prehod na gospodarstvo, temelječe na obnovljivih virih energije;

| 46. | poziva EU, države članice in gospodarstvenike:






  — | naj vlagajo v infrastrukturo, omrežja in mreže za proizvodnjo, prevoz in shranjevanje električne energije, proizvedene iz obnovljive energije in vodika; |
| --- | --- | --- |

46.

poziva EU, države članice in gospodarstvenike:

—

naj vlagajo v infrastrukturo, omrežja in mreže za proizvodnjo, prevoz in shranjevanje električne energije, proizvedene iz obnovljive energije in vodika;

| — | naj z energetskimi partnerstvi tretjim državam ponudijo programe za oblikovanje potrebnih institucij, infrastrukture in programov usposabljanja za lokalne strokovnjake ter dostop do omrežja za njihove potrebe; |
| --- | --- |

—

naj z energetskimi partnerstvi tretjim državam ponudijo programe za oblikovanje potrebnih institucij, infrastrukture in programov usposabljanja za lokalne strokovnjake ter dostop do omrežja za njihove potrebe;

| 47. | poziva države članice, naj v skladu z lokalnimi ali regionalnimi zmogljivostmi nadalje povečajo delež vetrne energije v naboru energetskih virov, saj je zaradi intenzivnega spodbujanja že postala uveljavljena oblika pridobivanja energije, ter vodne in geotermične energije in naj še naprej izkoriščajo obstoječe razvojne zmogljivosti – s pomočjo evropskih raziskovalnih pobud in s koordinacijo mrež odličnosti; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj v skladu z lokalnimi ali regionalnimi zmogljivostmi nadalje povečajo delež vetrne energije v naboru energetskih virov, saj je zaradi intenzivnega spodbujanja že postala uveljavljena oblika pridobivanja energije, ter vodne in geotermične energije in naj še naprej izkoriščajo obstoječe razvojne zmogljivosti – s pomočjo evropskih raziskovalnih pobud in s koordinacijo mrež odličnosti;

| 48. | poudarja velik potencial uporabe trajnostne biomase za pridobivanje energije, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, in poziva k uvedbi evropske strategije izkoriščanja trajnostne biomase za proizvodnjo električne energije in plina, ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

48.

poudarja velik potencial uporabe trajnostne biomase za pridobivanje energije, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, in poziva k uvedbi evropske strategije izkoriščanja trajnostne biomase za proizvodnjo električne energije in plina, ogrevanje in hlajenje;

| 49. | poziva Komisijo, naj predloži obširno analizo vseh emisij v celotnem življenjskem ciklu posameznih virov bioenergije, da bi ugotovili, kakšno vlogo bi lahko imela v prihodnosti biomasa iz ostankov in namenskih kultur kot vir energije; pri tem je treba preučiti prednosti in pomanjkljivosti možnosti za izboljšanje kurilne vrednosti biomase, ki jo lahko dosežemo z inovacijami in uporabo biotehnologije, brez vnaprej ustvarjenih mnenj; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj predloži obširno analizo vseh emisij v celotnem življenjskem ciklu posameznih virov bioenergije, da bi ugotovili, kakšno vlogo bi lahko imela v prihodnosti biomasa iz ostankov in namenskih kultur kot vir energije; pri tem je treba preučiti prednosti in pomanjkljivosti možnosti za izboljšanje kurilne vrednosti biomase, ki jo lahko dosežemo z inovacijami in uporabo biotehnologije, brez vnaprej ustvarjenih mnenj;

| 50. | meni, da je kombinacija toplote in električne energije učinkovita, ekonomična in okoljsko sprejemljiva možnost; |
| --- | --- |

50.

meni, da je kombinacija toplote in električne energije učinkovita, ekonomična in okoljsko sprejemljiva možnost;

| 51. | priznava različne pristope držav članic glede jedrske energije in zato poziva Komisijo, naj za večjo varnost nameni posebno pozornost radioaktivnim odpadkom in njihovemu polnemu življenjskemu ciklu; |
| --- | --- |

51.

priznava različne pristope držav članic glede jedrske energije in zato poziva Komisijo, naj za večjo varnost nameni posebno pozornost radioaktivnim odpadkom in njihovemu polnemu življenjskemu ciklu;

| 52. | meni, da so raziskave o tehnološki izvedljivosti jedrske fuzije v fuzijskem reaktorju ITER prvi korak h komercialni uporabi te oblike energije, in poudarja, da je uresničitev tega cilja močno odvisna od dolgoročnega zagotavljanja finančnih sredstev za te raziskave; |
| --- | --- |

52.

meni, da so raziskave o tehnološki izvedljivosti jedrske fuzije v fuzijskem reaktorju ITER prvi korak h komercialni uporabi te oblike energije, in poudarja, da je uresničitev tega cilja močno odvisna od dolgoročnega zagotavljanja finančnih sredstev za te raziskave;

| 53. | poziva države članice in EU, naj pospešujejo razvoj tehnologije zajemanja in skladiščenja ogljika za premog in plinske elektrarne s spodbujanjem demonstracijskih projektov in raziskav; |
| --- | --- |

53.

poziva države članice in EU, naj pospešujejo razvoj tehnologije zajemanja in skladiščenja ogljika za premog in plinske elektrarne s spodbujanjem demonstracijskih projektov in raziskav;

Biogoriva

| 54. | ugotavlja, da lahko nekatere vrste proizvodnje biogoriv vplivajo na cene hrane, izgubo biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov, ter hkrati ugotavlja, da je treba biogoriva proizvajati odgovorno in v preverljivem trajnostnem postopku; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da lahko nekatere vrste proizvodnje biogoriv vplivajo na cene hrane, izgubo biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov, ter hkrati ugotavlja, da je treba biogoriva proizvajati odgovorno in v preverljivem trajnostnem postopku;

| 55. | meni, da je treba države v razvoju nujno vključiti v dolgoročno strategijo razvoja in proizvodnje biogoriv, da bi se preučile možnosti ekonomskega načrtovanja in dobičkonosnosti, da bi jim zagotovili zadostno razpoložljivost in proizvodnjo hrane, da bi odgovorili na vprašanje njihove okoljske trajnosti, vključno z oceno vseh relevantnih posrednih vplivov, in nenazadnje, da bi omogočili družbeni razvoj in trajno povečanje prihodkov ter zagotovili, da države v razvoju dobijo potrebno usposabljanje, da bi lahko dosegle trajnostna merila EU; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba države v razvoju nujno vključiti v dolgoročno strategijo razvoja in proizvodnje biogoriv, da bi se preučile možnosti ekonomskega načrtovanja in dobičkonosnosti, da bi jim zagotovili zadostno razpoložljivost in proizvodnjo hrane, da bi odgovorili na vprašanje njihove okoljske trajnosti, vključno z oceno vseh relevantnih posrednih vplivov, in nenazadnje, da bi omogočili družbeni razvoj in trajno povečanje prihodkov ter zagotovili, da države v razvoju dobijo potrebno usposabljanje, da bi lahko dosegle trajnostna merila EU;

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovanje in razvoj biogoriv druge generacije, jim zagotovijo potrebna finančna sredstva in jih povežejo z zastavljenimi razvojnimi cilji; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo raziskovanje in razvoj biogoriv druge generacije, jim zagotovijo potrebna finančna sredstva in jih povežejo z zastavljenimi razvojnimi cilji;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo izkušnje, pridobljene pri razvijanju meril trajnost v EU, in dejavno spodbujajo oblikovanje globalnih standardov za biogoriva; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo izkušnje, pridobljene pri razvijanju meril trajnost v EU, in dejavno spodbujajo oblikovanje globalnih standardov za biogoriva;

Energetska učinkovitost

| 58. | poziva Komisijo, da predlaga obvezujoči 20-odstotni cilj povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020 in predlogu priloži konkretne vmesne cilje zmanjševanja; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, da predlaga obvezujoči 20-odstotni cilj povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020 in predlogu priloži konkretne vmesne cilje zmanjševanja;

| 59. | poziva k obsežni kampanji obveščanja javnosti na lokalni ravni za izboljšanje decentralizirane energetske učinkovitosti, pri čemer bi lastnikom hiš in stanovanj omogočili toplotne slike s podatki o energetski učinkovitosti ter priporočila za financiranje morebitnih posodobitev po zgledu mikrokreditov; |
| --- | --- |

59.

poziva k obsežni kampanji obveščanja javnosti na lokalni ravni za izboljšanje decentralizirane energetske učinkovitosti, pri čemer bi lastnikom hiš in stanovanj omogočili toplotne slike s podatki o energetski učinkovitosti ter priporočila za financiranje morebitnih posodobitev po zgledu mikrokreditov;

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno ukrepajo za ozaveščanje o pomembnosti informacijske in komunikacijske tehnologije za večjo energetsko učinkovitost, trajnostni razvoj in kakovost življenja državljanov EU; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno ukrepajo za ozaveščanje o pomembnosti informacijske in komunikacijske tehnologije za večjo energetsko učinkovitost, trajnostni razvoj in kakovost življenja državljanov EU;

| 61. | poziva, da bi prek sejmov, dni odprtih vrat in seminarjev dosegli sinergijske učinke med lastniki zemljišč, ponudniki finančnih storitev, trgovci in drugimi udeleženci v nepremičninskem sektorju; |
| --- | --- |

61.

poziva, da bi prek sejmov, dni odprtih vrat in seminarjev dosegli sinergijske učinke med lastniki zemljišč, ponudniki finančnih storitev, trgovci in drugimi udeleženci v nepremičninskem sektorju;

| 62. | poziva k jasnemu evropskemu usklajevanju za širitev soproizvodnje energije in toplote oziroma energije, toplote in hlajenja ter njene integracije v industrijske obrate, da bi zagotovili lokalne ali regionalne oporne točke za podnebne ukrepe, obenem pa bi izboljšali učinkovito porabo energije; |
| --- | --- |

62.

poziva k jasnemu evropskemu usklajevanju za širitev soproizvodnje energije in toplote oziroma energije, toplote in hlajenja ter njene integracije v industrijske obrate, da bi zagotovili lokalne ali regionalne oporne točke za podnebne ukrepe, obenem pa bi izboljšali učinkovito porabo energije;

| 63. | poziva Svet za ekonomske in finančne zadeve, naj uvede manjše stopnje DDV za obnovljivo energijo ter blago in storitve, ki varčujejo z energijo; zlasti predlaga, naj države članice oblikujejo spodbude za posodabljanje, tako da bi zmanjšale davke na dodano vrednost za tovrstne ukrepe in pri tem uporabljeno opremo, preusmerile obdavčitev zemljišč ali posestev v energetsko učinkovitost stavb ter v celoti izvajale in spodbujale certifikate energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

63.

poziva Svet za ekonomske in finančne zadeve, naj uvede manjše stopnje DDV za obnovljivo energijo ter blago in storitve, ki varčujejo z energijo; zlasti predlaga, naj države članice oblikujejo spodbude za posodabljanje, tako da bi zmanjšale davke na dodano vrednost za tovrstne ukrepe in pri tem uporabljeno opremo, preusmerile obdavčitev zemljišč ali posestev v energetsko učinkovitost stavb ter v celoti izvajale in spodbujale certifikate energetske učinkovitosti;

| 64. | poziva, nja se kot pobuda za posodobitev najetih nepremičnin zmanjšajo davčne stopnje na prihodke od najemnin v skladu z naložbenimi stroški za obnovljive ogrevalne in električne sisteme ter za prihodke zaradi učinkovitosti; |
| --- | --- |

64.

poziva, nja se kot pobuda za posodobitev najetih nepremičnin zmanjšajo davčne stopnje na prihodke od najemnin v skladu z naložbenimi stroški za obnovljive ogrevalne in električne sisteme ter za prihodke zaradi učinkovitosti;

| 65. | poudarja, da je glede na dolgo življenjsko dobo stavb izredno pomembno zagotoviti, da bodo nove stavbe zgrajene po najvišjih možnih standardih energetske učinkovitosti, obstoječe stavbe pa bodo posodobljene po sodobnih standardih, v vseh novih in obnovljenih stavbah, kjer je potrebno ogrevanje in hlajenje, pa se morajo uporabljati minimalne ravni energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je glede na dolgo življenjsko dobo stavb izredno pomembno zagotoviti, da bodo nove stavbe zgrajene po najvišjih možnih standardih energetske učinkovitosti, obstoječe stavbe pa bodo posodobljene po sodobnih standardih, v vseh novih in obnovljenih stavbah, kjer je potrebno ogrevanje in hlajenje, pa se morajo uporabljati minimalne ravni energije iz obnovljivih virov;

| 66. | predlaga, naj države članice izboljšajo in razširijo uporabo certifikatov o energetski učinkovitosti ter priporočila povežejo s finančnimi spodbudami; |
| --- | --- |

66.

predlaga, naj države članice izboljšajo in razširijo uporabo certifikatov o energetski učinkovitosti ter priporočila povežejo s finančnimi spodbudami;

| 67. | poziva k uporabi minimalnih standardov EU za energetsko učinkovitost za nove in obnovljene stavbe; poziva ustrezne lokalne organe in strokovna združenja v državah članicah, naj z uredbami o stavbah za energetsko učinkovitost novogradenj in večjih obnovitvenih del določijo merila, smernice in nacionalno zakonodajo ali upravne predpise za energetsko učinkovitost za nove stavbe in večja prenovitvena dela kot vodilno usmeritev za arhitekte in gradbene inženirje ter naj v zaprtih prostorih zagotovijo tudi čist in zdrav zrak; |
| --- | --- |

67.

poziva k uporabi minimalnih standardov EU za energetsko učinkovitost za nove in obnovljene stavbe; poziva ustrezne lokalne organe in strokovna združenja v državah članicah, naj z uredbami o stavbah za energetsko učinkovitost novogradenj in večjih obnovitvenih del določijo merila, smernice in nacionalno zakonodajo ali upravne predpise za energetsko učinkovitost za nove stavbe in večja prenovitvena dela kot vodilno usmeritev za arhitekte in gradbene inženirje ter naj v zaprtih prostorih zagotovijo tudi čist in zdrav zrak;

| 68. | poudarja, da je treba merila o minimalni energetski učinkovitosti vključiti v obsežno javno politiko javnih naročil za javne stavbe in storitve na nacionalni, regionalni in lokalni ravni kot sredstvo za spodbujanje inovacij v novih tehnologijah in zagotavljanje njihovega dostopa na trg; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba merila o minimalni energetski učinkovitosti vključiti v obsežno javno politiko javnih naročil za javne stavbe in storitve na nacionalni, regionalni in lokalni ravni kot sredstvo za spodbujanje inovacij v novih tehnologijah in zagotavljanje njihovega dostopa na trg;

| 69. | poziva, da se javno objavijo razpoložljive študije o odtisu ogljika in možnostih zmanjšanja porabe energije v evropskih institucijah ter da se uporabnikom omogoči lahek dostop do njih na ustreznih spletnih straneh; |
| --- | --- |

69.

poziva, da se javno objavijo razpoložljive študije o odtisu ogljika in možnostih zmanjšanja porabe energije v evropskih institucijah ter da se uporabnikom omogoči lahek dostop do njih na ustreznih spletnih straneh;

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj tehnologij na področju razsvetljave in inteligentnih naprav za razsvetljavo, da se odločneje spodbudi uvedba energetsko učinkovitejše razsvetljave v zaprtih in odprtih javnih prostorih, s poudarkom na močno učinkovitih svetlečih diodah (LED); |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj tehnologij na področju razsvetljave in inteligentnih naprav za razsvetljavo, da se odločneje spodbudi uvedba energetsko učinkovitejše razsvetljave v zaprtih in odprtih javnih prostorih, s poudarkom na močno učinkovitih svetlečih diodah (LED);

| 71. | poudarja, da je obnova in izboljšanje energetske učinkovitosti blokovskih naselij, zlasti v državah, kjer je delež tovrstnih stavb na stanovanjskem trgu največji, najlažji način za prihranek energije in zmanjšanje emisij CO2; poziva Komisijo, naj pregleda in poveča sedanjo dvoodstotno omejitev v strukturnih skladih, ki velja za subvencije za obnovo blokovskih naselij; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je obnova in izboljšanje energetske učinkovitosti blokovskih naselij, zlasti v državah, kjer je delež tovrstnih stavb na stanovanjskem trgu največji, najlažji način za prihranek energije in zmanjšanje emisij CO2; poziva Komisijo, naj pregleda in poveča sedanjo dvoodstotno omejitev v strukturnih skladih, ki velja za subvencije za obnovo blokovskih naselij;

| 72. | poudarja, da bi moral biti dolgoročni cilj v stavbnem sektorju v Evropi neto ničta poraba energije v novih stanovanjskih zgradbah do leta 2015, v novih poslovnih in javnih zgradbah pa do leta 2020, in meni, da bi bilo treba dolgoročno ta cilj razširiti, da bi zajel tudi obnovljene zgradbe; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da bi moral biti dolgoročni cilj v stavbnem sektorju v Evropi neto ničta poraba energije v novih stanovanjskih zgradbah do leta 2015, v novih poslovnih in javnih zgradbah pa do leta 2020, in meni, da bi bilo treba dolgoročno ta cilj razširiti, da bi zajel tudi obnovljene zgradbe;

| 73. | poziva Komisijo, naj zahteve za energetsko učinkovitost za električno in elektronsko opremo vseh vrst vsaj vsakih pet let prilagodi razvoju na trgu po vzoru najuspešnejših zgledov, da posodobi obstoječe programe za označevanje ali opredelitve učinkovitosti ter s tem prepreči sporočanje netočnih informacij potrošnikom; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj zahteve za energetsko učinkovitost za električno in elektronsko opremo vseh vrst vsaj vsakih pet let prilagodi razvoju na trgu po vzoru najuspešnejših zgledov, da posodobi obstoječe programe za označevanje ali opredelitve učinkovitosti ter s tem prepreči sporočanje netočnih informacij potrošnikom;

| 74. | poziva Komisijo, naj določi stroge cilje EU in vzpostavi celovite industrijske politike za zagotovitev dostopa na trg in prevzetje energetsko učinkovitih tehnologij, vključno z razvojem skupnih tehnoloških ciljev (na primer pasivnih hiš), večjo uporabo celovitih strategij za politike, na primer vodilnih trgov in zelenih javnih naročil, ter podporo predpisom o oblikovanju proizvodov in minimalnih standardih; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj določi stroge cilje EU in vzpostavi celovite industrijske politike za zagotovitev dostopa na trg in prevzetje energetsko učinkovitih tehnologij, vključno z razvojem skupnih tehnoloških ciljev (na primer pasivnih hiš), večjo uporabo celovitih strategij za politike, na primer vodilnih trgov in zelenih javnih naročil, ter podporo predpisom o oblikovanju proizvodov in minimalnih standardih;

| 75. | poziva Komisijo, naj dosledno izvaja prepoved naprav z veliko izgubo energije v stanju pripravljenosti, kot naslednji korak pri izvajanju direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov (7) pa naj premisli o tem, da bi morale naprave obvezno imeti funkcijo izklopa, samodejno izklapljanje in funkcija varčevanja z energijo pa bi morala postati obvezna tudi za naprave z velikimi motorji, industrijsko opremo in stroje; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj dosledno izvaja prepoved naprav z veliko izgubo energije v stanju pripravljenosti, kot naslednji korak pri izvajanju direktive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov (7) pa naj premisli o tem, da bi morale naprave obvezno imeti funkcijo izklopa, samodejno izklapljanje in funkcija varčevanja z energijo pa bi morala postati obvezna tudi za naprave z velikimi motorji, industrijsko opremo in stroje;

| 76. | poziva k zgodnjemu in strogemu izvajanju zahtev iz leta 2006, ki se nanašajo na vgradnjo „pametnih“ merilnikov, da bi potrošnike ozavestili o porabi energije in pomagali dobaviteljem elektrike k učinkovitejšemu odzivanju na povpraševanje; |
| --- | --- |

76.

poziva k zgodnjemu in strogemu izvajanju zahtev iz leta 2006, ki se nanašajo na vgradnjo „pametnih“ merilnikov, da bi potrošnike ozavestili o porabi energije in pomagali dobaviteljem elektrike k učinkovitejšemu odzivanju na povpraševanje;

Mobilnost in logistika

| 77. | ugotavlja, da evropski ekonomski in socialni model temelji na zagotavljanju mobilnosti in razpoložljivosti ljudi, blaga in dobrin, pri čemer se daje prednost časovne učinkovitosti pred učinkovitostjo virov, ter da bo v prihodnosti potrebna kombinacija teh dveh faktorjev; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da evropski ekonomski in socialni model temelji na zagotavljanju mobilnosti in razpoložljivosti ljudi, blaga in dobrin, pri čemer se daje prednost časovne učinkovitosti pred učinkovitostjo virov, ter da bo v prihodnosti potrebna kombinacija teh dveh faktorjev;

| 78. | poziva Evropsko investicijsko banko in njeno ustanovo za tvegani kapital, Evropski investicijski sklad, naj znatno poglobita svojo podporo za energetsko učinkovitost in razvoj obnovljive energije; |
| --- | --- |

78.

poziva Evropsko investicijsko banko in njeno ustanovo za tvegani kapital, Evropski investicijski sklad, naj znatno poglobita svojo podporo za energetsko učinkovitost in razvoj obnovljive energije;

| 79. | opozarja zadevne akterje, da mora tudi prevozni sektor upoštevati podnebne cilje EU, ki predvidevajo vsaj 20-odstotno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2020 glede na leto 1990 in obenem 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

79.

opozarja zadevne akterje, da mora tudi prevozni sektor upoštevati podnebne cilje EU, ki predvidevajo vsaj 20-odstotno zmanjšanje emisij CO2 do leta 2020 glede na leto 1990 in obenem 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti;

| 80. | poziva k obsežnemu sklopu politik z vzajemnimi podpornimi ukrepi za trajnostno transportno politiko, ki bi jo sestavljali razvoj tehnologije vozil (okoljsko učinkovite inovacije), povečana uporaba alternativnih oblik prevoza, oblikovanje distribucijskih omrežij za čista goriva, povečana uporaba alternativnih oblik pogona, inteligentni sistemi upravljanja prometa, spremenjena uporaba avtomobilov in slog vožnje, boljša logistika, „zeleni koridorji“ in prometna informacijsko-komunikacijska tehnologija, davek na CO2 in posodobljen javni promet, da bi izpolnili cilj ničtih emisij, obenem pa upoštevali tudi večje potrebe po mobilnosti; poudarja, da bi vse to lahko uveljavljali z jasnim dajanjem prednosti pri javnih naročilih; |
| --- | --- |

80.

poziva k obsežnemu sklopu politik z vzajemnimi podpornimi ukrepi za trajnostno transportno politiko, ki bi jo sestavljali razvoj tehnologije vozil (okoljsko učinkovite inovacije), povečana uporaba alternativnih oblik prevoza, oblikovanje distribucijskih omrežij za čista goriva, povečana uporaba alternativnih oblik pogona, inteligentni sistemi upravljanja prometa, spremenjena uporaba avtomobilov in slog vožnje, boljša logistika, „zeleni koridorji“ in prometna informacijsko-komunikacijska tehnologija, davek na CO2 in posodobljen javni promet, da bi izpolnili cilj ničtih emisij, obenem pa upoštevali tudi večje potrebe po mobilnosti; poudarja, da bi vse to lahko uveljavljali z jasnim dajanjem prednosti pri javnih naročilih;

| 81. | meni, da je treba dati posebno prednost uporabi načela „onesnaževalec plača“, in poziva, naj se vse oblike prevoza polno vključijo v internalizacijo svojih zunanjih stroškov; poudarja, da bo za izpolnitev tega cilja potrebno ustrezno ekonomsko okolje, zato poziva države članice, naj revidirajo ustrezne davke in dajatve; |
| --- | --- |

81.

meni, da je treba dati posebno prednost uporabi načela „onesnaževalec plača“, in poziva, naj se vse oblike prevoza polno vključijo v internalizacijo svojih zunanjih stroškov; poudarja, da bo za izpolnitev tega cilja potrebno ustrezno ekonomsko okolje, zato poziva države članice, naj revidirajo ustrezne davke in dajatve;

| 82. | pozdravlja seznam Komisije o emisijah prometnega sektorja in okolju prijaznejših ukrepov, ki vsebuje obstoječe in še potrebne zakonodajne ukrepe za trajnostno rast v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja seznam Komisije o emisijah prometnega sektorja in okolju prijaznejših ukrepov, ki vsebuje obstoječe in še potrebne zakonodajne ukrepe za trajnostno rast v prometnem sektorju;

| 83. | poudarja pomembnost infrastrukturnih projektov za prometni sektor; poziva pa, da je treba pri prihodnjem načrtovanju, oblikovanju in izgradnji upoštevati morebitne podnebne vplive; |
| --- | --- |

83.

poudarja pomembnost infrastrukturnih projektov za prometni sektor; poziva pa, da je treba pri prihodnjem načrtovanju, oblikovanju in izgradnji upoštevati morebitne podnebne vplive;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj za povečanje energetske učinkovitosti na prometnem področju izkoristijo možnosti sistemov za satelitsko navigacijo, in sicer z boljšim upravljanjem in organizacijo prometnih tokov, omogočanjem informacij o gibanju blaga in oseb v realnem času ter optimiranjem izbire poti in načinov prevoza; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj za povečanje energetske učinkovitosti na prometnem področju izkoristijo možnosti sistemov za satelitsko navigacijo, in sicer z boljšim upravljanjem in organizacijo prometnih tokov, omogočanjem informacij o gibanju blaga in oseb v realnem času ter optimiranjem izbire poti in načinov prevoza;

| 85. | obžaluje, da so bili izzivi pri uresničevanju prometno gospodarnega in okolju prijaznega načrtovanja mest z območji za pešce, kolesarskimi stezami, prožnimi povezavami do lokalnega javnega prevoza pogostoma neustrezno ali prepozno obravnavani ali pa samo deloma izvedeni; |
| --- | --- |

85.

obžaluje, da so bili izzivi pri uresničevanju prometno gospodarnega in okolju prijaznega načrtovanja mest z območji za pešce, kolesarskimi stezami, prožnimi povezavami do lokalnega javnega prevoza pogostoma neustrezno ali prepozno obravnavani ali pa samo deloma izvedeni;

| 86. | poziva države članice in lokalne organe:






  — | naj ponudijo prilagodljive in usklajene alternative uporabi osebnih avtomobilov in razširijo programe mobilnosti, na primer s tesnejšim povezovanjem obstoječih glavnih in perifernih lokalnih prometnih omrežij, s prometnimi uredbami pa dajo prednost javnemu prometu v mestnih središčih; |
| --- | --- | --- |

86.

poziva države članice in lokalne organe:

—

naj ponudijo prilagodljive in usklajene alternative uporabi osebnih avtomobilov in razširijo programe mobilnosti, na primer s tesnejšim povezovanjem obstoječih glavnih in perifernih lokalnih prometnih omrežij, s prometnimi uredbami pa dajo prednost javnemu prometu v mestnih središčih;

| — | naj bistveno razširijo in izboljšajo splošne storitve, spodbujajo prehod na okolju prijaznejša prevozna sredstva s cenovnimi ukrepi in drugimi spodbudami ter z bistvenimi naložbami v potrebno infrastrukturo ter tako poskrbijo za večjo privlačnost javnega prevoza; |
| --- | --- |

—

naj bistveno razširijo in izboljšajo splošne storitve, spodbujajo prehod na okolju prijaznejša prevozna sredstva s cenovnimi ukrepi in drugimi spodbudami ter z bistvenimi naložbami v potrebno infrastrukturo ter tako poskrbijo za večjo privlačnost javnega prevoza;

in dotlej poziva k izboljšavam pri vključevanju zasebnega/individualnega prevoza v sisteme za potniško/tovorno logistiko in sisteme javnega/skupnega prevoza; je prepričan, da morajo vlaganja v železniško infrastrukturo potekati usklajeno z boljšimi železniškimi storitvami;

| 87. | poudarja pomen inteligentnih sistemov upravljanja prometa za somodalnost in pomen njihove vključitve v nacionalno, regionalno in lokalno prometno politiko Skupnosti, saj omogočajo varnejšo in okolju prijaznejšo obliko prevoza; poziva k razvoju in uporabi inteligentnih sistemov prevoza za upravljanje prometa in zmanjšanje prometnih zamaškov; |
| --- | --- |

87.

poudarja pomen inteligentnih sistemov upravljanja prometa za somodalnost in pomen njihove vključitve v nacionalno, regionalno in lokalno prometno politiko Skupnosti, saj omogočajo varnejšo in okolju prijaznejšo obliko prevoza; poziva k razvoju in uporabi inteligentnih sistemov prevoza za upravljanje prometa in zmanjšanje prometnih zamaškov;

| 88. | poziva EU in njene države članice, naj tesno sodelujejo z industrijskim sektorjem glede oblikovanja tržnih pogojev za vključitev inteligentnih prometnih sistemov – zlasti logistike in upravljanja varnosti (ERTMS, RIS, eCall) – v upravljanje prometa; |
| --- | --- |

88.

poziva EU in njene države članice, naj tesno sodelujejo z industrijskim sektorjem glede oblikovanja tržnih pogojev za vključitev inteligentnih prometnih sistemov – zlasti logistike in upravljanja varnosti (ERTMS, RIS, eCall) – v upravljanje prometa;

| 89. | poziva države članice, naj spodbujajo somodalnost in uvedejo prenosljive registrske tablice upoševajoč obstoječe primere, tako da bi postalo za državljane bolj privlačno uporabiti železnico za dolga potovanja, na začetni in končni destinaciji pa energetsko varčne avtomobile za lokalno uporabo; |
| --- | --- |

89.

poziva države članice, naj spodbujajo somodalnost in uvedejo prenosljive registrske tablice upoševajoč obstoječe primere, tako da bi postalo za državljane bolj privlačno uporabiti železnico za dolga potovanja, na začetni in končni destinaciji pa energetsko varčne avtomobile za lokalno uporabo;

| 90. | odobrava odločitev, da se v kontekstu nedavno sprejete zakonodaje za določanje ciljev glede emisij CO2 iz osebnih avtomobilov določi dolgoročni cilj 95 g emisij CO2/km do leta 2020; |
| --- | --- |

90.

odobrava odločitev, da se v kontekstu nedavno sprejete zakonodaje za določanje ciljev glede emisij CO2 iz osebnih avtomobilov določi dolgoročni cilj 95 g emisij CO2/km do leta 2020;

| 91. | poudarja, da ima železniški promet potencial kot energetsko učinkovito prevozno sredstvo z nizkimi emisijami CO2, ki se lahko uporablja za tovorni promet na dolge razdalje, pa tudi za vsakodnevni regionalni promet in prevoz v službo na kratke in srednje dolge razdalje, in poziva, naj se te prednostne naloge upoštevajo pri merilih za podporo iz kohezijskega in regionalnih skladov; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da ima železniški promet potencial kot energetsko učinkovito prevozno sredstvo z nizkimi emisijami CO2, ki se lahko uporablja za tovorni promet na dolge razdalje, pa tudi za vsakodnevni regionalni promet in prevoz v službo na kratke in srednje dolge razdalje, in poziva, naj se te prednostne naloge upoštevajo pri merilih za podporo iz kohezijskega in regionalnih skladov;

| 92. | pozdravlja vzpostavitev in razširitev vseevropske prometne mreže (TEN-T) v EU in sosednjih državah ter poziva države članice k čimprejšnji sklenitvi prednostnih projektov, zlasti tistih, ki so najbolj podnebju prijazni, ker so zelo pomembni za logistiko tovornega prometa in trajnostno evropsko prometno politiko; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja vzpostavitev in razširitev vseevropske prometne mreže (TEN-T) v EU in sosednjih državah ter poziva države članice k čimprejšnji sklenitvi prednostnih projektov, zlasti tistih, ki so najbolj podnebju prijazni, ker so zelo pomembni za logistiko tovornega prometa in trajnostno evropsko prometno politiko;

| 93. | poudarja pomembno vlogo prevoza blaga po celinskih vodnih poteh; poudarja okolju prijazno naravo tega sektorja in to, da je v njem še veliko razpoložljivih nosilnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

93.

poudarja pomembno vlogo prevoza blaga po celinskih vodnih poteh; poudarja okolju prijazno naravo tega sektorja in to, da je v njem še veliko razpoložljivih nosilnih zmogljivosti;

| 94. | obžaluje, da so se naložbe v širitev železnic zadnje desetletje zmanjšale, čeprav je treba v prometni politiki velik delež tovornega prometa nujno preusmeriti na železniški promet in celinske plovne poti; |
| --- | --- |

94.

obžaluje, da so se naložbe v širitev železnic zadnje desetletje zmanjšale, čeprav je treba v prometni politiki velik delež tovornega prometa nujno preusmeriti na železniški promet in celinske plovne poti;

| 95. | podpira namero Komisije, da bi skupaj z državami članicami oblikovala posebne „pomorske avtoceste“, in veliko pričakuje glede zmožnosti nastajajoče pobude za evropski pomorski prometni prostor brez ovir za spodbujanje pomorskega prometa v Evropi in za povečanje njegove učinkovitosti; |
| --- | --- |

95.

podpira namero Komisije, da bi skupaj z državami članicami oblikovala posebne „pomorske avtoceste“, in veliko pričakuje glede zmožnosti nastajajoče pobude za evropski pomorski prometni prostor brez ovir za spodbujanje pomorskega prometa v Evropi in za povečanje njegove učinkovitosti;

| 96. | podpira predloge Komisije, da bi zvišali pristaniške pristojbine in pristojbine sidranja na podlagi vrednosti ladijskih izpušnih plinov ter da bi bilo napajanje ladij v pristanišču omogočeno s kopnega namesto z lastnim generatorjem ladje; |
| --- | --- |

96.

podpira predloge Komisije, da bi zvišali pristaniške pristojbine in pristojbine sidranja na podlagi vrednosti ladijskih izpušnih plinov ter da bi bilo napajanje ladij v pristanišču omogočeno s kopnega namesto z lastnim generatorjem ladje;

| 97. | meni, da se morajo ladjedelnice in ladijski upravljavci intenzivneje posvetiti novim tehnologijam za izboljšanje učinkovitosti, kot so uporaba jadral, sistema Air Cavity (umetno ustvarjen zračni žep), izkoriščanje odpadne toplote za pridobivanje električne energije, vgrajevanje učinkovitejših motorjev ter boljših profilov trupov in krmil, zagotavljanje natančnejših vremenskih napovedi, ki omogočajo prilagoditev poti in možnost manjše porabe goriva zaradi barve trupa; |
| --- | --- |

97.

meni, da se morajo ladjedelnice in ladijski upravljavci intenzivneje posvetiti novim tehnologijam za izboljšanje učinkovitosti, kot so uporaba jadral, sistema Air Cavity (umetno ustvarjen zračni žep), izkoriščanje odpadne toplote za pridobivanje električne energije, vgrajevanje učinkovitejših motorjev ter boljših profilov trupov in krmil, zagotavljanje natančnejših vremenskih napovedi, ki omogočajo prilagoditev poti in možnost manjše porabe goriva zaradi barve trupa;

| 98. | poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, naj se znotraj ladijskega sektorja dogovori o cilju zmanjšanja in določi najmanjše standarde za uporabo teh sodobnih tehnologij pri izgradnji novih plovil; |
| --- | --- |

98.

poziva Mednarodno pomorsko organizacijo, naj se znotraj ladijskega sektorja dogovori o cilju zmanjšanja in določi najmanjše standarde za uporabo teh sodobnih tehnologij pri izgradnji novih plovil;

| 99. | meni, da je v letalskem sektorju potreben celovit pristop, ki bo letalsko industrijo po vsem svetu, letalske družbe in upravljavce letališč obvezal k skupnemu uresničevanju cilja zmanjšanja emisij takoj ko bo to mogoče in najpozneje do 1. januarja 2013; meni, da bi moral integrirani pristop obsegati raziskave in tehnologijo, operativno izboljšanje in svetovni sistem za trgovanje z emisijami, ki mora temeljiti na sistemu trgovanja z emisijami za letalstvo; |
| --- | --- |

99.

meni, da je v letalskem sektorju potreben celovit pristop, ki bo letalsko industrijo po vsem svetu, letalske družbe in upravljavce letališč obvezal k skupnemu uresničevanju cilja zmanjšanja emisij takoj ko bo to mogoče in najpozneje do 1. januarja 2013; meni, da bi moral integrirani pristop obsegati raziskave in tehnologijo, operativno izboljšanje in svetovni sistem za trgovanje z emisijami, ki mora temeljiti na sistemu trgovanja z emisijami za letalstvo;

| 100. | poziva EU in države članice, naj čim učinkoviteje uvedejo in razširijo projekta enotnega evropskega neba in SESAR še pred začetkom delovanja sistema za trgovanje z emisijami za letalski sektor, da postane oblikovanje delujočih in prilagodljivih regij zračnega prostora ter prožna uporaba zračnega prostora kot celote prednostna naloga, da bi lahko takoj izkoristili potencial za zmanjšanje emisij in pri zrakoplovih do 12 % zmanjšali porabo goriva; |
| --- | --- |

100.

poziva EU in države članice, naj čim učinkoviteje uvedejo in razširijo projekta enotnega evropskega neba in SESAR še pred začetkom delovanja sistema za trgovanje z emisijami za letalski sektor, da postane oblikovanje delujočih in prilagodljivih regij zračnega prostora ter prožna uporaba zračnega prostora kot celote prednostna naloga, da bi lahko takoj izkoristili potencial za zmanjšanje emisij in pri zrakoplovih do 12 % zmanjšali porabo goriva;

| 101. | poziva EU in države članice, naj dajo vso potrebno podporo razvoju in raziskavam naprednih okolju prijaznih tehnologij prevoza, na primer vodiku, elektriki, gorivnim celicam, hibridnim vozilom ali naprednim biogorivom za pogonske in alternativne materiale, nove tehnologije in rešitve informacijske tehnologije, ki bi lahko zmanjšale težo in povečale učinkovitost vozil; |
| --- | --- |

101.

poziva EU in države članice, naj dajo vso potrebno podporo razvoju in raziskavam naprednih okolju prijaznih tehnologij prevoza, na primer vodiku, elektriki, gorivnim celicam, hibridnim vozilom ali naprednim biogorivom za pogonske in alternativne materiale, nove tehnologije in rešitve informacijske tehnologije, ki bi lahko zmanjšale težo in povečale učinkovitost vozil;

| 102. | poziva proizvajalce pogonskih sistemov in motorjev prometnega sektorja, naj sodelujejo v skladu s standardom Euro 6 in še na druge načine za nenehno izboljševanje energetske učinkovitosti njihovih naprav, naj v svojem sektorju določijo cilje za znatno povečanje učinkovitosti in nadalje raziskujejo alternativna goriva ter tako bolje pripomorejo k trajnostni rasti svoje panoge; |
| --- | --- |

102.

poziva proizvajalce pogonskih sistemov in motorjev prometnega sektorja, naj sodelujejo v skladu s standardom Euro 6 in še na druge načine za nenehno izboljševanje energetske učinkovitosti njihovih naprav, naj v svojem sektorju določijo cilje za znatno povečanje učinkovitosti in nadalje raziskujejo alternativna goriva ter tako bolje pripomorejo k trajnostni rasti svoje panoge;

| 103. | poziva proizvajalce, naj v svoji ponudbi avtomobilov izvedejo premik k manjšim, lažjim in učinkovitejšim modelom, da bi ob omejitvah zaradi podnebnih sprememb in omejenih zalog nafte omogočili individualno mobilnost; |
| --- | --- |

103.

poziva proizvajalce, naj v svoji ponudbi avtomobilov izvedejo premik k manjšim, lažjim in učinkovitejšim modelom, da bi ob omejitvah zaradi podnebnih sprememb in omejenih zalog nafte omogočili individualno mobilnost;

| 104. | poziva oboroževalno industrijo, naj se osredotoči na izboljšanje učinkovitosti svojih motorjev in pogonskih sistemov ter razišče možnosti za alternativna goriva; |
| --- | --- |

104.

poziva oboroževalno industrijo, naj se osredotoči na izboljšanje učinkovitosti svojih motorjev in pogonskih sistemov ter razišče možnosti za alternativna goriva;

| 105. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj sprejmejo poseben podporni okvir za vodik na podlagi virov obnovljive energije, da bi hitro zagotovili pospešitev proizvodnje vozil na vodik; meni, da bi morala biti v tem okviru obravnavano vprašanje večje proračunske podpore EU za uporabo vodika za končne namene, vprašanje podpore držav članic posebne uporabe vodika s finančnimi ukrepi, na primer davčnimi spodbudami, in vprašanje zgodnje vzpostavitve trga z naročili za vozila brez emisij v vladnih službah; |
| --- | --- |

105.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj sprejmejo poseben podporni okvir za vodik na podlagi virov obnovljive energije, da bi hitro zagotovili pospešitev proizvodnje vozil na vodik; meni, da bi morala biti v tem okviru obravnavano vprašanje večje proračunske podpore EU za uporabo vodika za končne namene, vprašanje podpore držav članic posebne uporabe vodika s finančnimi ukrepi, na primer davčnimi spodbudami, in vprašanje zgodnje vzpostavitve trga z naročili za vozila brez emisij v vladnih službah;

| 106. | poziva Komisijo, naj do leta 2010 sestavi poročilo o še vedno obstoječih omejitvah za kabotažo in drugih dejavnikih v Evropski uniji, zaradi katerih prihaja do praznih voženj in izgube učinkovitosti na notranjem trgu; meni, da je učinkovita in smotrna tovorna logistika kot sestavni dela prometnega sistema EU ključ do trajnostne mobilnosti v Evropi, gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti, optimalne izrabe energetskih virov, ustvarjanja delovnih mest, varstva okolja in spopadanja s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo, naj do leta 2010 sestavi poročilo o še vedno obstoječih omejitvah za kabotažo in drugih dejavnikih v Evropski uniji, zaradi katerih prihaja do praznih voženj in izgube učinkovitosti na notranjem trgu; meni, da je učinkovita in smotrna tovorna logistika kot sestavni dela prometnega sistema EU ključ do trajnostne mobilnosti v Evropi, gospodarske učinkovitosti in konkurenčnosti, optimalne izrabe energetskih virov, ustvarjanja delovnih mest, varstva okolja in spopadanja s podnebnimi spremembami;

Turizem in kulturna dediščina

| 107. | izraža zaskrbljenost, ker skrajni vremenski pojavi in dolgoročne podnebne spremembe ogrožajo kulturne spomenike in kulturne krajine v Evropi, in poziva države članice, naj sestavijo enoten seznam evropske kulturne dediščine, ki jo ogrožajo podnebne spremembe, usklajen na ravni EU; |
| --- | --- |

107.

izraža zaskrbljenost, ker skrajni vremenski pojavi in dolgoročne podnebne spremembe ogrožajo kulturne spomenike in kulturne krajine v Evropi, in poziva države članice, naj sestavijo enoten seznam evropske kulturne dediščine, ki jo ogrožajo podnebne spremembe, usklajen na ravni EU;

| 108. | poziva Komisijo, države članice in regije, naj v sezonskih turističnih območjih, odvisnih od podnebja, kjer ni drugih pravih možnosti za ponudbo, sprejmejo celovite ukrepe za prilagajanje in preprečevanje – kot so zagotavljanje oskrbe z vodo, zaščita pred gozdnimi požari, previdnostni ukrepi zaradi taljenja ledenikov in izboljšanje obalne zaščite – za odražanje gospodarskega pomena turizma in potrebnih infrastruktur za delovna mesta in prihodke ter za odpravljanje velike gospodarske škode v celotni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo, države članice in regije, naj v sezonskih turističnih območjih, odvisnih od podnebja, kjer ni drugih pravih možnosti za ponudbo, sprejmejo celovite ukrepe za prilagajanje in preprečevanje – kot so zagotavljanje oskrbe z vodo, zaščita pred gozdnimi požari, previdnostni ukrepi zaradi taljenja ledenikov in izboljšanje obalne zaščite – za odražanje gospodarskega pomena turizma in potrebnih infrastruktur za delovna mesta in prihodke ter za odpravljanje velike gospodarske škode v celotni vrednostni verigi;

| 109. | meni, da je v nekaterih regijah nadaljnja rast turizma gospodarsko smiselna in okoljsko opravičljiva samo, če bodo učinki podnebnih sprememb, kot je resno pomanjkanje vode in snega ali izginjanje ledenikov, upoštevani na lokalni ravni pri obravnavanju prihodnjega razvoja; |
| --- | --- |

109.

meni, da je v nekaterih regijah nadaljnja rast turizma gospodarsko smiselna in okoljsko opravičljiva samo, če bodo učinki podnebnih sprememb, kot je resno pomanjkanje vode in snega ali izginjanje ledenikov, upoštevani na lokalni ravni pri obravnavanju prihodnjega razvoja;

| 110. | poziva turistični sektor, naj skupaj z lokalnimi organi in gospodarskimi združenji deluje za celovite strategije za zmanjšanje emisij in izboljšanje energetske učinkovitosti sektorja, zlasti kar zadeva prevoz in prenočišča, ter naj načrtujejo ukrepe za spodbujanje ekoturizma, vključno z razvojem socialnega, športnega in kulturnega turizma ter najboljših destinacij, ki spoštujejo in varujejo okolje; |
| --- | --- |

110.

poziva turistični sektor, naj skupaj z lokalnimi organi in gospodarskimi združenji deluje za celovite strategije za zmanjšanje emisij in izboljšanje energetske učinkovitosti sektorja, zlasti kar zadeva prevoz in prenočišča, ter naj načrtujejo ukrepe za spodbujanje ekoturizma, vključno z razvojem socialnega, športnega in kulturnega turizma ter najboljših destinacij, ki spoštujejo in varujejo okolje;

Industrijske emisije

| 111. | poziva, naj se med standarde za poročanje podjetij vključi tudi revizija delovnih mest glede podnebnih sprememb, da bi povečali preglednost pri spremljanju politik za bolj zeleno delovanje in zmanjševanje emisij; |
| --- | --- |

111.

poziva, naj se med standarde za poročanje podjetij vključi tudi revizija delovnih mest glede podnebnih sprememb, da bi povečali preglednost pri spremljanju politik za bolj zeleno delovanje in zmanjševanje emisij;

| 112. | poziva komercialne in nekomercialne subjekte, naj letno javno poročajo o količinah emisij toplogrednih plinov, ukrepih za njihovo zmanjšanje, dejavnostih za prekvalifikacijo delavcev (v primeru zaprtja zaradi selitve proizvodnje) in prihodkih zaradi operacij v sistemu trgovanja z emisijami; poziva Komisijo, naj te dejavnosti spremlja in poroča Parlamentu o napredku industrijskih sektorjev pri zmanjševanju emisij; |
| --- | --- |

112.

poziva komercialne in nekomercialne subjekte, naj letno javno poročajo o količinah emisij toplogrednih plinov, ukrepih za njihovo zmanjšanje, dejavnostih za prekvalifikacijo delavcev (v primeru zaprtja zaradi selitve proizvodnje) in prihodkih zaradi operacij v sistemu trgovanja z emisijami; poziva Komisijo, naj te dejavnosti spremlja in poroča Parlamentu o napredku industrijskih sektorjev pri zmanjševanju emisij;

Kmetijstvo in živinoreja

| 113. | poziva Komisijo, naj brez napovedovanja izida preuči izrecno vključitev kmetijstva v prihodnjo celovito evropsko politiko o podnebnih spremembah in pripravo ciljev zmanjševanja emisij toplogrednih plinov v tem sektorju, tudi metana in dušikovih oksidov, ter pri tem v celoti izkoristijo obstoječi potencial; |
| --- | --- |

113.

poziva Komisijo, naj brez napovedovanja izida preuči izrecno vključitev kmetijstva v prihodnjo celovito evropsko politiko o podnebnih spremembah in pripravo ciljev zmanjševanja emisij toplogrednih plinov v tem sektorju, tudi metana in dušikovih oksidov, ter pri tem v celoti izkoristijo obstoječi potencial;

| 114. | poudarja, da optimalno upravljanje zemljišč poveča vsebnost humusa v prsti in da boljše upravljanje obdelovanja zemljišč ter zmanjšanje neposejanih prah lahko omogoči bistveno večje skladiščenje ogljika; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da optimalno upravljanje zemljišč poveča vsebnost humusa v prsti in da boljše upravljanje obdelovanja zemljišč ter zmanjšanje neposejanih prah lahko omogoči bistveno večje skladiščenje ogljika;

| 115. | meni, da lahko optimalno skladiščenje in uporaba mineralnih gnojil bistveno pripomoreta k zmanjšanju emisij dušikovih oksidov; v zvezi s tem poziva, naj se okrepi gnojenje z organskimi mešanicami namesto z mineralnimi gnojili; |
| --- | --- |

115.

meni, da lahko optimalno skladiščenje in uporaba mineralnih gnojil bistveno pripomoreta k zmanjšanju emisij dušikovih oksidov; v zvezi s tem poziva, naj se okrepi gnojenje z organskimi mešanicami namesto z mineralnimi gnojili;

| 116. | poziva, naj se izvedejo ekonomske analize dobičkonosnosti nekaterih regionalnih obdelovalnih praks pod različnimi podnebnimi pogoji ter s tem opredelijo možnosti za prilagajanje in lažjo preusmeritev na druge kultivarje; |
| --- | --- |

116.

poziva, naj se izvedejo ekonomske analize dobičkonosnosti nekaterih regionalnih obdelovalnih praks pod različnimi podnebnimi pogoji ter s tem opredelijo možnosti za prilagajanje in lažjo preusmeritev na druge kultivarje;

| 117. | meni, da mora kmetijska praksa upoštevati podnebne spremembe ter poziva k financiranju raziskav in razvoja na področju novih in okolju prijaznejših načinov pridelave in upravljanja kmetij; prav tako poziva k raziskavam na področju novih tehnologij, biotehnologije za gojenje semen in rastlin, zelene genske tehnologije in zaščite rastlin ter poziva k politiki varstva podnebja za kmetijstvo, ki vključuje seminarje in izobraževalne programe, pilotne sheme in novo znanje o izrabi zemljišč in voda za kmete; |
| --- | --- |

117.

meni, da mora kmetijska praksa upoštevati podnebne spremembe ter poziva k financiranju raziskav in razvoja na področju novih in okolju prijaznejših načinov pridelave in upravljanja kmetij; prav tako poziva k raziskavam na področju novih tehnologij, biotehnologije za gojenje semen in rastlin, zelene genske tehnologije in zaščite rastlin ter poziva k politiki varstva podnebja za kmetijstvo, ki vključuje seminarje in izobraževalne programe, pilotne sheme in novo znanje o izrabi zemljišč in voda za kmete;

| 118. | ugotavlja, da pridelava žit in soje za živalsko krmo povzroča velik del emisij toplogrednih plinov; opozarja na poročilo z naslovom „Dolga senca živine“ (Livestock's Long Shadow), ki ga je izdala Organizacija za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih novembra 2006 in v katerem je navedeno, da živinorejska industrija povzroči 18 % vseh svetovnih emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

118.

ugotavlja, da pridelava žit in soje za živalsko krmo povzroča velik del emisij toplogrednih plinov; opozarja na poročilo z naslovom „Dolga senca živine“ (Livestock's Long Shadow), ki ga je izdala Organizacija za prehrano in kmetijstvo pri Združenih narodih novembra 2006 in v katerem je navedeno, da živinorejska industrija povzroči 18 % vseh svetovnih emisij toplogrednih plinov;

| 119. | poziva k pregledu krme v proizvodnji mleka in mesa ter po potrebi k njenemu izboljšanju, da se zmanjša nastajanje metana v vampu prežvekovalcev; poziva, naj se za vse ukrepe za krmljenje in rejo v živinorejskem sektorju zahteva presoja vpliva na zdravje in dobro počutje živali, in naj se ti ukrepi ne sprejmejo, če škodljivo vplivajo na zadevne živali; |
| --- | --- |

119.

poziva k pregledu krme v proizvodnji mleka in mesa ter po potrebi k njenemu izboljšanju, da se zmanjša nastajanje metana v vampu prežvekovalcev; poziva, naj se za vse ukrepe za krmljenje in rejo v živinorejskem sektorju zahteva presoja vpliva na zdravje in dobro počutje živali, in naj se ti ukrepi ne sprejmejo, če škodljivo vplivajo na zadevne živali;

| 120. | priznava, da lahko širitev sistemov bioplina za pridobivanje energije s predelovanjem gnojevke gospodarsko in okoljsko pomembno prispeva k zmanjšanju emisij metana pri živinoreji; |
| --- | --- |

120.

priznava, da lahko širitev sistemov bioplina za pridobivanje energije s predelovanjem gnojevke gospodarsko in okoljsko pomembno prispeva k zmanjšanju emisij metana pri živinoreji;

Gozdovi

| 121. | meni, da mora biti cilj prihodnje evropske podnebne politike tako ohranitev tropskih deževnih gozdov in preostalih borealnih gozdov kot tudi skrb za evropske gozdove in njihovo ponovno pogozditev; poudarja, da imajo lahko zaščitni gozdni pasovi okoli večjih mestnih območij in industrijskih središč pomembno vlogo; |
| --- | --- |

121.

meni, da mora biti cilj prihodnje evropske podnebne politike tako ohranitev tropskih deževnih gozdov in preostalih borealnih gozdov kot tudi skrb za evropske gozdove in njihovo ponovno pogozditev; poudarja, da imajo lahko zaščitni gozdni pasovi okoli večjih mestnih območij in industrijskih središč pomembno vlogo;

| 122. | meni, da bi bilo treba za dejansko znižanje emisij zaradi preprečenega uničenja gozdov razviti trajno shemo nadomestil v gozdnem gospodarstvu prek konvencije UNFCCC, ter poziva k uvedbi jasnih gospodarskih spodbud za trajno ohranitev pragozdov in velikih gozdnih površin z njihovo trajnostno uporabo, pri čemer je treba njihovo uporabno vrednost meriti precej bolj natančno glede na to, katere „ekološke storitve“ in socialne funkcije zagotavljajo; |
| --- | --- |

122.

meni, da bi bilo treba za dejansko znižanje emisij zaradi preprečenega uničenja gozdov razviti trajno shemo nadomestil v gozdnem gospodarstvu prek konvencije UNFCCC, ter poziva k uvedbi jasnih gospodarskih spodbud za trajno ohranitev pragozdov in velikih gozdnih površin z njihovo trajnostno uporabo, pri čemer je treba njihovo uporabno vrednost meriti precej bolj natančno glede na to, katere „ekološke storitve“ in socialne funkcije zagotavljajo;

| 123. | v okviru svetovnega trga s CO2 poziva k uvedbi posebnih gospodarskih spodbud predvsem za tiste države, ki še imajo velike naravne gozdne površine, da bi jih ohranile, s tem ko bi potrdile, koliko ogljika se vsako leto nabere v strogo varovanem gozdu; predlaga, da se preveri, ali se je pri tem smiselno osredotočiti izključno na tropske deževne gozdove; |
| --- | --- |

123.

v okviru svetovnega trga s CO2 poziva k uvedbi posebnih gospodarskih spodbud predvsem za tiste države, ki še imajo velike naravne gozdne površine, da bi jih ohranile, s tem ko bi potrdile, koliko ogljika se vsako leto nabere v strogo varovanem gozdu; predlaga, da se preveri, ali se je pri tem smiselno osredotočiti izključno na tropske deževne gozdove;

| 124. | poziva EU, naj v sodelovanju z mednarodno skupnostjo vzpostavi satelitsko podprte nadzorne sisteme in potrebno infrastrukturo za trajno ohranitev predvsem tropskih gozdov; poziva k ustanovitvi svetovnega sklada za vzpostavitev nadzornih sistemov pod okriljem Svetovne banke; |
| --- | --- |

124.

poziva EU, naj v sodelovanju z mednarodno skupnostjo vzpostavi satelitsko podprte nadzorne sisteme in potrebno infrastrukturo za trajno ohranitev predvsem tropskih gozdov; poziva k ustanovitvi svetovnega sklada za vzpostavitev nadzornih sistemov pod okriljem Svetovne banke;

| 125. | meni, da je uspeh svetovnih nadzornih sistemov za varstvo gozdov zagotovljen le, če bodo poleg tega trajno zagotovljeni tudi potrebni institucionalna podpora in upravni organi z usposobljenim osebjem; |
| --- | --- |

125.

meni, da je uspeh svetovnih nadzornih sistemov za varstvo gozdov zagotovljen le, če bodo poleg tega trajno zagotovljeni tudi potrebni institucionalna podpora in upravni organi z usposobljenim osebjem;

| 126. | s tem v zvezi opozarja tudi, da morajo nadzorni programi v evropskih gozdovih omogočati pravočasno odkrivanje napadov škodljivcev in za znanstvene modele tveganj za gozdne površine, ki jih ogrožajo vročinski valovi, gozdni požari in suša, da bi omogočili uvedbo ustreznih protiukrepov za varstvo gozdov; |
| --- | --- |

126.

s tem v zvezi opozarja tudi, da morajo nadzorni programi v evropskih gozdovih omogočati pravočasno odkrivanje napadov škodljivcev in za znanstvene modele tveganj za gozdne površine, ki jih ogrožajo vročinski valovi, gozdni požari in suša, da bi omogočili uvedbo ustreznih protiukrepov za varstvo gozdov;

| 127. | meni, da so nacionalni gozdni inventarji držav članic pomemben vir informacij za analizo splošnega stanja evropskih gozdov in njihovega pomena kot ponora za CO2, poziva Komisijo, naj vztraja pri pripravi in ovrednotenju zbranih podatkov ter uporabi obstoječo najboljšo prakso v državah članicah; |
| --- | --- |

127.

meni, da so nacionalni gozdni inventarji držav članic pomemben vir informacij za analizo splošnega stanja evropskih gozdov in njihovega pomena kot ponora za CO2, poziva Komisijo, naj vztraja pri pripravi in ovrednotenju zbranih podatkov ter uporabi obstoječo najboljšo prakso v državah članicah;

| 128. | poudarja, da je les zaradi značilnosti svojega življenjskega cikla načeloma lahko „bolj zelena“ izbira pri gradnji kot jeklo in beton, saj veže ogljikov dioksid in je za njegovo proizvodnjo potrebne manj energije za kot druge možnosti, njegovi stranski proizvodi pa se lahko uporabijo za pridobivanje obnovljive energije; vendar ugotavlja, da mora biti zato uporabljen les pridobljen na trajnostni način, kar pa v današnjem času ni pogosto; zato poziva EU, naj hitro sprejme zakonodajo za zmanjšanje nevarnosti, da bi na trg EU dajali nezakonito in netrajnostno pridelan les; |
| --- | --- |

128.

poudarja, da je les zaradi značilnosti svojega življenjskega cikla načeloma lahko „bolj zelena“ izbira pri gradnji kot jeklo in beton, saj veže ogljikov dioksid in je za njegovo proizvodnjo potrebne manj energije za kot druge možnosti, njegovi stranski proizvodi pa se lahko uporabijo za pridobivanje obnovljive energije; vendar ugotavlja, da mora biti zato uporabljen les pridobljen na trajnostni način, kar pa v današnjem času ni pogosto; zato poziva EU, naj hitro sprejme zakonodajo za zmanjšanje nevarnosti, da bi na trg EU dajali nezakonito in netrajnostno pridelan les;

| 129. | poudarja številne možne uporabe gozdov in njihove različne koristi; poziva EU, naj opredeli merila glede trajnostne porabe biomase; |
| --- | --- |

129.

poudarja številne možne uporabe gozdov in njihove različne koristi; poziva EU, naj opredeli merila glede trajnostne porabe biomase;

| 130. | poudarja, da bi bilo treba v EU izvajati trajnostno gozdarjenje z zelo široko zastavljenimi družbenimi, gospodarskimi in okoljskimi cilji; ugotavlja, da je namen trajnostnega ravnanja z gozdovi dolgoročno povečati zaloge ogljika; poudarja tudi, da so mladi, rastoči in dobro negovani gozdovi dobri ponori ogljika, zato meni, da je treba pri krčenju gozdov poskrbeti tudi za nadomeščanje posekanih dreves; obenem meni, da je treba stare gozdove varovati, saj imajo poglavitno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

130.

poudarja, da bi bilo treba v EU izvajati trajnostno gozdarjenje z zelo široko zastavljenimi družbenimi, gospodarskimi in okoljskimi cilji; ugotavlja, da je namen trajnostnega ravnanja z gozdovi dolgoročno povečati zaloge ogljika; poudarja tudi, da so mladi, rastoči in dobro negovani gozdovi dobri ponori ogljika, zato meni, da je treba pri krčenju gozdov poskrbeti tudi za nadomeščanje posekanih dreves; obenem meni, da je treba stare gozdove varovati, saj imajo poglavitno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti;

Varstvo tal

| 131. | priporoča razširitev znanstvenih študij in spremljanje stanja tal, da bo mogoče pravočasno ukrepati za preprečitev erozije ter izgubljanja kmetijskih površin in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

131.

priporoča razširitev znanstvenih študij in spremljanje stanja tal, da bo mogoče pravočasno ukrepati za preprečitev erozije ter izgubljanja kmetijskih površin in biotske raznovrstnosti;

| 132. | poziva Svet, naj sprejme svoje skupno stališče ob upoštevanju Stališča Parlamenta z dne 14. novembra 2007 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (8) (okvirna direktiva o varstvu tal), da bi uvedli pravi instrument Skupnosti za boj proti posledicam krčenja gozdov, erozije in širjenja puščav; |
| --- | --- |

132.

poziva Svet, naj sprejme svoje skupno stališče ob upoštevanju Stališča Parlamenta z dne 14. novembra 2007 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (8) (okvirna direktiva o varstvu tal), da bi uvedli pravi instrument Skupnosti za boj proti posledicam krčenja gozdov, erozije in širjenja puščav;

| 133. | poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo politiko varstva tal z ustreznimi metodami obdelave tal, pri čemer bo upoštevan pomen organskih snovi v tleh za njihovo rodnost, zmožnost zadrževanja vode in vezave ogljika, ter pretehtajo možnost za uporabo biooglja; |
| --- | --- |

133.

poziva države članice in Komisijo, naj vzpostavijo politiko varstva tal z ustreznimi metodami obdelave tal, pri čemer bo upoštevan pomen organskih snovi v tleh za njihovo rodnost, zmožnost zadrževanja vode in vezave ogljika, ter pretehtajo možnost za uporabo biooglja;

| 134. | v zvezi s tem opozarja na pomen ekosistemskega pristopa k preprečevanju in zmanjševanju erozije tal, uničevanja permafrosta, širjenja puščav, invazivnih tujih vrst in gozdnih požarov; |
| --- | --- |

134.

v zvezi s tem opozarja na pomen ekosistemskega pristopa k preprečevanju in zmanjševanju erozije tal, uničevanja permafrosta, širjenja puščav, invazivnih tujih vrst in gozdnih požarov;

Upravljanje vodnih virov

| 135. | meni, da bi moralo celostno upravljanje z vodami vključevati strategije za učinkovitejšo uporabo vode, varčevanje z vodo, racionalizacijo in omejevanje porabe vode ter za večjo ozaveščenost potrošnikov o trajnostni rabi vode, moralo pa bi reševati tudi vprašanja zbiranja in hrambe deževnice v naravnih in umetnih rezervoarjih ter vprašanja glede nevarnosti in učinkov poplav in suše; meni, da je treba spodbujati delovanje za vzpostavitev smotrne hierarhije različnih oblik uporabe vode, in opozarja, da bi bil za upravljanje vodnih virov najprimernejši pristop z vidika povpraševanja; |
| --- | --- |

135.

meni, da bi moralo celostno upravljanje z vodami vključevati strategije za učinkovitejšo uporabo vode, varčevanje z vodo, racionalizacijo in omejevanje porabe vode ter za večjo ozaveščenost potrošnikov o trajnostni rabi vode, moralo pa bi reševati tudi vprašanja zbiranja in hrambe deževnice v naravnih in umetnih rezervoarjih ter vprašanja glede nevarnosti in učinkov poplav in suše; meni, da je treba spodbujati delovanje za vzpostavitev smotrne hierarhije različnih oblik uporabe vode, in opozarja, da bi bil za upravljanje vodnih virov najprimernejši pristop z vidika povpraševanja;

| 136. | poziva Komisijo, naj pri upravljanju voda prevzame pomembno čezmejno usklajevalno vlogo, predvsem z vzpostavljanjem omrežij in financiranjem raziskav o inovativnih tehnologijah za razsoljevanje morske vode, novih namakalnih sistemih ter kmetijski in mestni porabi vode, pa tudi s pilotnimi projekti za zmanjšanje škode zaradi suše ali poplav; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisijo, naj pri upravljanju voda prevzame pomembno čezmejno usklajevalno vlogo, predvsem z vzpostavljanjem omrežij in financiranjem raziskav o inovativnih tehnologijah za razsoljevanje morske vode, novih namakalnih sistemih ter kmetijski in mestni porabi vode, pa tudi s pilotnimi projekti za zmanjšanje škode zaradi suše ali poplav;

| 137. | meni, da bi morale države članice za ustrezno spodbujanje učinkovite uporabe vodnih virov v svoji politiki o vodi upoštevati načelo povračila stroškov za storitve za vodo in načelo „plača onesnaževalec“; |
| --- | --- |

137.

meni, da bi morale države članice za ustrezno spodbujanje učinkovite uporabe vodnih virov v svoji politiki o vodi upoštevati načelo povračila stroškov za storitve za vodo in načelo „plača onesnaževalec“;

Ribištvo

| 138. | poudarja, da nekatere sedanje ribiške prakse dodatno slabijo odpornost ribjih staležev in morskih ekosistemov na vplive podnebnih sprememb; s tem v zvezi pozdravlja sklep Komisije, da določi ulovne kvote za industrijski ribolov na podlagi trajnostnih meril in vztraja, da Svet in zadevne države članice spoštujejo predlagane kvote; |
| --- | --- |

138.

poudarja, da nekatere sedanje ribiške prakse dodatno slabijo odpornost ribjih staležev in morskih ekosistemov na vplive podnebnih sprememb; s tem v zvezi pozdravlja sklep Komisije, da določi ulovne kvote za industrijski ribolov na podlagi trajnostnih meril in vztraja, da Svet in zadevne države članice spoštujejo predlagane kvote;

| 139. | meni, da je celovit okvirni načrt za morja, kot ga predvideva okvirna direktiva o morski strategiji (9), potreben za zagotovitev boljšega in bolj trajnostnega upravljanja morskega okolja in virov; opozarja, da lahko zaščitena evropska morska območja drugače postanejo zadnje oaze biotske raznolikosti v mrtvem in praznem oceanu; |
| --- | --- |

139.

meni, da je celovit okvirni načrt za morja, kot ga predvideva okvirna direktiva o morski strategiji (9), potreben za zagotovitev boljšega in bolj trajnostnega upravljanja morskega okolja in virov; opozarja, da lahko zaščitena evropska morska območja drugače postanejo zadnje oaze biotske raznolikosti v mrtvem in praznem oceanu;

| 140. | meni, da bo morda treba zaradi sprememb okolja, ki jih povzroča sprememba podnebja, preseliti ribogojnice, kar bo imelo gospodarske posledice za njihove sedanje lokacije; v zvezi z morebitno preselitvijo ribogojnic pa opozarja na negativne posledice za prizadete ekosisteme in glede tega poziva k obveznim presojam vplivov; |
| --- | --- |

140.

meni, da bo morda treba zaradi sprememb okolja, ki jih povzroča sprememba podnebja, preseliti ribogojnice, kar bo imelo gospodarske posledice za njihove sedanje lokacije; v zvezi z morebitno preselitvijo ribogojnic pa opozarja na negativne posledice za prizadete ekosisteme in glede tega poziva k obveznim presojam vplivov;

Ravnanje z odpadki in upravljanje virov

| 141. | priznava, da je vodilna tema v evropski politiki o odpadkih hierarhija različnih oblik odpadkov; poziva Komisijo, naj predlaga ciljne deleže zmanjšanja za zmanjševanje, ponovno uporabo in recikliranje odpadkov; zahteva, naj se ti cilji po potrebi pregledajo in poostrijo; |
| --- | --- |

141.

priznava, da je vodilna tema v evropski politiki o odpadkih hierarhija različnih oblik odpadkov; poziva Komisijo, naj predlaga ciljne deleže zmanjšanja za zmanjševanje, ponovno uporabo in recikliranje odpadkov; zahteva, naj se ti cilji po potrebi pregledajo in poostrijo;

| 142. | ugotavlja, da je preprečevanje nastajanja odpadkov, recimo z manjšo uporabo embalaže, najboljša možnost za zmanjšanje neposrednih emisij iz tega sektorja; poudarja pa, da je treba za dolgoročno preprečevanje nastajanja odpadkov spremeniti proizvodne metode in potrošniške navade; |
| --- | --- |

142.

ugotavlja, da je preprečevanje nastajanja odpadkov, recimo z manjšo uporabo embalaže, najboljša možnost za zmanjšanje neposrednih emisij iz tega sektorja; poudarja pa, da je treba za dolgoročno preprečevanje nastajanja odpadkov spremeniti proizvodne metode in potrošniške navade;

| 143. | poudarja, da ločeno zbiranje bioloških odpadkov in recikliranje surovin v znatni meri prispevata k preprečevanju neposrednih emisij z odlagališč; |
| --- | --- |

143.

poudarja, da ločeno zbiranje bioloških odpadkov in recikliranje surovin v znatni meri prispevata k preprečevanju neposrednih emisij z odlagališč;

| 144. | meni, da se je za omejitev neposrednih emisij iz sektorja odpadkov smiselno izogibati prevozu nerazvrščenih odpadkov na dolge razdalje; meni, da bi moral biti zaradi tega čezmejni prevoz mešanih gospodinjskih odpadkov v EU omejen na minimum; meni, da bi bilo treba prekiniti nezakoniti izvoz surovin, primernih za recikliranje, da bi preprečili „izvoz emisij“ in ohranili dragocene surovine v EU; |
| --- | --- |

144.

meni, da se je za omejitev neposrednih emisij iz sektorja odpadkov smiselno izogibati prevozu nerazvrščenih odpadkov na dolge razdalje; meni, da bi moral biti zaradi tega čezmejni prevoz mešanih gospodinjskih odpadkov v EU omejen na minimum; meni, da bi bilo treba prekiniti nezakoniti izvoz surovin, primernih za recikliranje, da bi preprečili „izvoz emisij“ in ohranili dragocene surovine v EU;

| 145. | meni, da bi morale države članice po obdobju postopnega opuščanja srednjeročno popolnoma opustiti odlaganje nerazvrščenih gospodinjskih odpadkov, saj bi z boljšo uporabo obstoječih sistemov recikliranja ali vzpostavitvijo popolnoma novih sistemov v celoti izboljšali ravnanje z odpadki in z uporabo obstoječe tehnologije izkoristili obstoječe možnosti za zmanjšanje toplogrednih plinov; v zvezi s tem poziva k obveznemu zajemanju metana na obstoječih odlagališčih za ogrevanje; |
| --- | --- |

145.

meni, da bi morale države članice po obdobju postopnega opuščanja srednjeročno popolnoma opustiti odlaganje nerazvrščenih gospodinjskih odpadkov, saj bi z boljšo uporabo obstoječih sistemov recikliranja ali vzpostavitvijo popolnoma novih sistemov v celoti izboljšali ravnanje z odpadki in z uporabo obstoječe tehnologije izkoristili obstoječe možnosti za zmanjšanje toplogrednih plinov; v zvezi s tem poziva k obveznemu zajemanju metana na obstoječih odlagališčih za ogrevanje;

| 146. | meni, da je pridobivanje energije iz predhodno razvrščenih odpadkov v namenskih obratih za pridobivanje energije iz odpadkov skupaj s soproizvodnjo toplotne in električne energije s strogim nadzorom emisij lahko zelo uspešen način pridobivanja energije, ki je zanesljiv in se lahko uporablja za zmanjšanje posrednih emisij toplogrednih plinov ter nadomesti fosilna goriva; |
| --- | --- |

146.

meni, da je pridobivanje energije iz predhodno razvrščenih odpadkov v namenskih obratih za pridobivanje energije iz odpadkov skupaj s soproizvodnjo toplotne in električne energije s strogim nadzorom emisij lahko zelo uspešen način pridobivanja energije, ki je zanesljiv in se lahko uporablja za zmanjšanje posrednih emisij toplogrednih plinov ter nadomesti fosilna goriva;

| 147. | meni, da je spodbujanje raziskav in razvoja o ravnanju z odpadki in upravljanju virov bistveno, in poudarja, da je na tem področju potrebna takojšnja uporaba novih inovativnih tehnologij; |
| --- | --- |

147.

meni, da je spodbujanje raziskav in razvoja o ravnanju z odpadki in upravljanju virov bistveno, in poudarja, da je na tem področju potrebna takojšnja uporaba novih inovativnih tehnologij;

| 148. | v okviru pogajanj o sporazumu za obdobje po letu 2012 ter vključitve tretjih držav ugotavlja, da je doslednejša uporaba evropskih standardov za ravnanje z odpadki priložnost, kako povezati cilje razvojne politike – na primer boljše varstvo človeškega zdravja in okolja – z novimi gospodarskimi možnostmi in pozitivnim prispevkom k svetovnemu boju proti spremembi podnebja; |
| --- | --- |

148.

v okviru pogajanj o sporazumu za obdobje po letu 2012 ter vključitve tretjih držav ugotavlja, da je doslednejša uporaba evropskih standardov za ravnanje z odpadki priložnost, kako povezati cilje razvojne politike – na primer boljše varstvo človeškega zdravja in okolja – z novimi gospodarskimi možnostmi in pozitivnim prispevkom k svetovnemu boju proti spremembi podnebja;

| 149. | poziva Komisijo, da izvede študijo o vključitvi sektorja odpadkov v trgovanje z emisijami in združljivosti s projekti v okviru mehanizma čistega razvoja; |
| --- | --- |

149.

poziva Komisijo, da izvede študijo o vključitvi sektorja odpadkov v trgovanje z emisijami in združljivosti s projekti v okviru mehanizma čistega razvoja;

Prilagoditveni ukrepi

| 150. | ponovno izraža svoje pozive iz zgoraj omenjene resolucije z dne 10. aprila 2008 in poziva Komisijo, naj brez odlašanja objavi načrtovano belo knjigo o vzpostavitvi usklajenega evropskega okvira za načrtovanje prilagoditvenih ukrepov; |
| --- | --- |

150.

ponovno izraža svoje pozive iz zgoraj omenjene resolucije z dne 10. aprila 2008 in poziva Komisijo, naj brez odlašanja objavi načrtovano belo knjigo o vzpostavitvi usklajenega evropskega okvira za načrtovanje prilagoditvenih ukrepov;

| 151. | poudarja, kako pomembna je objava zelene knjige Komisije o teritorialni koheziji, v kateri je poudarjena potreba po celostnem pristopu k sektorskim politikam za izboljšanje ozemeljskega vpliva EU ter nacionalnih in regionalnih politik; zato poziva k izboljšanju postopkov v strukturnih skladih, tako da bi jim omogočili še več prispevati k podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

151.

poudarja, kako pomembna je objava zelene knjige Komisije o teritorialni koheziji, v kateri je poudarjena potreba po celostnem pristopu k sektorskim politikam za izboljšanje ozemeljskega vpliva EU ter nacionalnih in regionalnih politik; zato poziva k izboljšanju postopkov v strukturnih skladih, tako da bi jim omogočili še več prispevati k podnebnim ukrepom;

| 152. | poudarja, da čeprav je treba ustrezno spoštovati načelo subsidiarnosti in čeprav je pomembno priznati osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov, zlasti na bolj ranljivih območjih, kot so hribovske in obalne regije, je ukrepanje na ravni EU poglavitnega pomena za utrjevanje odpornosti biotske raznovrstnosti z okrepitvijo omrežja Natura 2000 in vključitve učinkovitih prilagoditvenih ukrepov v kohezijsko, kmetijsko, vodno in pomorsko politiko EU; |
| --- | --- |

152.

poudarja, da čeprav je treba ustrezno spoštovati načelo subsidiarnosti in čeprav je pomembno priznati osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov, zlasti na bolj ranljivih območjih, kot so hribovske in obalne regije, je ukrepanje na ravni EU poglavitnega pomena za utrjevanje odpornosti biotske raznovrstnosti z okrepitvijo omrežja Natura 2000 in vključitve učinkovitih prilagoditvenih ukrepov v kohezijsko, kmetijsko, vodno in pomorsko politiko EU;

| 153. | ponovno poudarja nujnost skladnosti, celostnega usklajevanja prilagoditvenih ukrepov na ravni EU in iskanja morebitnih sinergij, tudi v mednarodnih sporazumih o posebnih regijah ali ozemljih, katerih podpisnica je Evropska skupnost; ponavlja svojo zahtevo po evropskem okviru za načrtovanje prilagoditvenih ukrepov; |
| --- | --- |

153.

ponovno poudarja nujnost skladnosti, celostnega usklajevanja prilagoditvenih ukrepov na ravni EU in iskanja morebitnih sinergij, tudi v mednarodnih sporazumih o posebnih regijah ali ozemljih, katerih podpisnica je Evropska skupnost; ponavlja svojo zahtevo po evropskem okviru za načrtovanje prilagoditvenih ukrepov;

| 154. | poudarja usklajevalno vlogo EU, zlasti pri vzpostavljanju samodejnih ali trajnih sistemov za spremljanje onesnaževal in zgodnje obveščanje o vročinskih valih, daljših obdobjih zmrzali in poplavah, pa tudi pri izboljševanju sistematičnega razčlenjanja zdravstvenih, meteoroloških, okoljskih in statističnih podatkov; |
| --- | --- |

154.

poudarja usklajevalno vlogo EU, zlasti pri vzpostavljanju samodejnih ali trajnih sistemov za spremljanje onesnaževal in zgodnje obveščanje o vročinskih valih, daljših obdobjih zmrzali in poplavah, pa tudi pri izboljševanju sistematičnega razčlenjanja zdravstvenih, meteoroloških, okoljskih in statističnih podatkov;

Zdravje

| 155. | poudarja, da je izredno pomembno pridobiti specifična izvedenska mnenja o učinkih podnebnih sprememb na človekovo zdravje, zlasti v povezavi z nekaterimi nalezljivimi in parazitskimi boleznimi; |
| --- | --- |

155.

poudarja, da je izredno pomembno pridobiti specifična izvedenska mnenja o učinkih podnebnih sprememb na človekovo zdravje, zlasti v povezavi z nekaterimi nalezljivimi in parazitskimi boleznimi;

| 156. | poudarja, da bodo imele podnebne spremembe kritično vlogo pri vse večji razširjenosti nekaterih bolezni, kar bo posledica neizogibnih sprememb v naravi ekosistemov, prizadelo pa bo tudi živali, rastline, žuželke, praživali, bakterije in viruse; |
| --- | --- |

156.

poudarja, da bodo imele podnebne spremembe kritično vlogo pri vse večji razširjenosti nekaterih bolezni, kar bo posledica neizogibnih sprememb v naravi ekosistemov, prizadelo pa bo tudi živali, rastline, žuželke, praživali, bakterije in viruse;

| 157. | poudarja, da bi se lahko tropske bolezni, ki jih prenašajo zajedavci in komarji in drugi prenašalci ter navadno prevladujejo v tropskih krajih, pojavile na višjih zemljepisnih širinah in dolžinah ter postale nova nevarnost za ljudi; |
| --- | --- |

157.

poudarja, da bi se lahko tropske bolezni, ki jih prenašajo zajedavci in komarji in drugi prenašalci ter navadno prevladujejo v tropskih krajih, pojavile na višjih zemljepisnih širinah in dolžinah ter postale nova nevarnost za ljudi;

| 158. | poudarja, da čeprav je osrednji cilj programa za javno zdravje 2008–2013 vplivati na dejavnike, ki že sicer odločajo o zdravju (prehrana, kajenje, uživanje alkohola in uporaba drog), bi se moral program osrediniti tudi na nekatere nove nevarnosti za zdravje in obravnavati odločilne okoljske dejavnike, ki so posledica podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

158.

poudarja, da čeprav je osrednji cilj programa za javno zdravje 2008–2013 vplivati na dejavnike, ki že sicer odločajo o zdravju (prehrana, kajenje, uživanje alkohola in uporaba drog), bi se moral program osrediniti tudi na nekatere nove nevarnosti za zdravje in obravnavati odločilne okoljske dejavnike, ki so posledica podnebnih sprememb;

| 159. | poudarja koordinacijsko vlogo EU in Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni pri svetovanju javnosti o preprečevanju nalezljivih bolezni, ki jih prenašajo žuželke, zlasti z uporabo zaščitnih oblačil, mrež proti komarjem ter sredstev za odganjanje in zatiranje mrčesa; |
| --- | --- |

159.

poudarja koordinacijsko vlogo EU in Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni pri svetovanju javnosti o preprečevanju nalezljivih bolezni, ki jih prenašajo žuželke, zlasti z uporabo zaščitnih oblačil, mrež proti komarjem ter sredstev za odganjanje in zatiranje mrčesa;

| 160. | ugotavlja, da lahko možni ukrepi vključujejo zbiranje in vrednotenje ustreznih podatkov o učinkih podnebnih sprememb na zdravje ljudi, izboljšanje pripravljenosti na naravne katastrofe, javnih zdravstvenih storitev in načrtovanja v primeru izrednih razmer, podporo ukrepom za spodbujanje zdravja v vseh sektorjih, pa tudi ukrepe za ozaveščanje, zlasti razširjanje javnih informacij o novih nevarnostih za zdravje, opozoril in konkretnih nasvetov o izogibanju izpostavljenosti, zlasti za bolezni, ki jih prenašajo žuželke, ter vročinskim valovom; |
| --- | --- |

160.

ugotavlja, da lahko možni ukrepi vključujejo zbiranje in vrednotenje ustreznih podatkov o učinkih podnebnih sprememb na zdravje ljudi, izboljšanje pripravljenosti na naravne katastrofe, javnih zdravstvenih storitev in načrtovanja v primeru izrednih razmer, podporo ukrepom za spodbujanje zdravja v vseh sektorjih, pa tudi ukrepe za ozaveščanje, zlasti razširjanje javnih informacij o novih nevarnostih za zdravje, opozoril in konkretnih nasvetov o izogibanju izpostavljenosti, zlasti za bolezni, ki jih prenašajo žuželke, ter vročinskim valovom;

| 161. | meni, da so potrebne raziskave v medicini in farmaciji za razvoj novih zdravil in cepiv za nove bolezni, ki bi morala biti vsemu prizadetemu prebivalstvu na razpolago po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

161.

meni, da so potrebne raziskave v medicini in farmaciji za razvoj novih zdravil in cepiv za nove bolezni, ki bi morala biti vsemu prizadetemu prebivalstvu na razpolago po dostopnih cenah;

| 162. | poudarja pomen zelenih con na mestnih območjih za splošno javno zdravje, kakovost zraka in zajemanje ogljika ter kot pomoč pri spoprijemanju s podnebnimi spremembami; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj ohranijo in povečajo obstoječe zelene cone na mestnih območjih ter vzpostavijo nove; |
| --- | --- |

162.

poudarja pomen zelenih con na mestnih območjih za splošno javno zdravje, kakovost zraka in zajemanje ogljika ter kot pomoč pri spoprijemanju s podnebnimi spremembami; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj ohranijo in povečajo obstoječe zelene cone na mestnih območjih ter vzpostavijo nove;

Rast in delovna mesta

| 163. | meni, da ima Evropa v svetovnem tekmi za gospodarstvo z nizkimi emisijami odlično startno pozicijo in da bi morala izkoristiti to priložnost za sprožitev večjega inovacijskega zagona, da bi v duhu lizbonske strategije ustvarili nova in konkurenčna podjetja ter delovna mesta na področju čistih tehnologij, obnovljive energije, zelenih podjetij in zelenih znanj, tako da bi uravnovesili morebitno izgubo delovnih mest v sektorjih z visokimi emisijami CO2; poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo strukturne spremembe, ki so rezultat izvajanja politik o podnebnih spremembah, in poziva Komisijo, naj redno predlaga ukrepe za podporo najhuje prizadetemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

163.

meni, da ima Evropa v svetovnem tekmi za gospodarstvo z nizkimi emisijami odlično startno pozicijo in da bi morala izkoristiti to priložnost za sprožitev večjega inovacijskega zagona, da bi v duhu lizbonske strategije ustvarili nova in konkurenčna podjetja ter delovna mesta na področju čistih tehnologij, obnovljive energije, zelenih podjetij in zelenih znanj, tako da bi uravnovesili morebitno izgubo delovnih mest v sektorjih z visokimi emisijami CO2; poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo strukturne spremembe, ki so rezultat izvajanja politik o podnebnih spremembah, in poziva Komisijo, naj redno predlaga ukrepe za podporo najhuje prizadetemu prebivalstvu;

| 164. | opozarja pred pesimizmom, ki bi lahko privedel do tega, da bi EU spregledala gospodarske priložnosti, ki jih ponujajo podnebne spremembe, in politične ukrepe za spoprijemanje z njimi; poudarja, da je potrebna pozitivna vloga socialnih partnerjev, ki bodo neposredno udeleženi v spodbujanje gospodarstva in možnosti za prekvalifikacijo ter pritegnitev delavcev, ki jih bo prizadelo blaženje in odpravljanje podnebnih sprememb; meni, da bo javni in socialni konsenz odločilen pri dobivanju svetovne tekme v učinkovitosti, inovacijah, glede surovin, naprednih tehnologij in trgov; |
| --- | --- |

164.

opozarja pred pesimizmom, ki bi lahko privedel do tega, da bi EU spregledala gospodarske priložnosti, ki jih ponujajo podnebne spremembe, in politične ukrepe za spoprijemanje z njimi; poudarja, da je potrebna pozitivna vloga socialnih partnerjev, ki bodo neposredno udeleženi v spodbujanje gospodarstva in možnosti za prekvalifikacijo ter pritegnitev delavcev, ki jih bo prizadelo blaženje in odpravljanje podnebnih sprememb; meni, da bo javni in socialni konsenz odločilen pri dobivanju svetovne tekme v učinkovitosti, inovacijah, glede surovin, naprednih tehnologij in trgov;

| 165. | meni, da se lahko potencial za rast in zaposlenost v polnosti izkoristi le, če se hkrati odprejo vstopne točke do trgov in odstranijo birokratske ovire za uporabo razpoložljivih tehnologij; |
| --- | --- |

165.

meni, da se lahko potencial za rast in zaposlenost v polnosti izkoristi le, če se hkrati odprejo vstopne točke do trgov in odstranijo birokratske ovire za uporabo razpoložljivih tehnologij;

| 166. | vabi države članice, naj preverijo združljivost obstoječih predpisov s cilji podnebne politike in uvedejo spodbude, ki bodo olajšale prehod na gospodarstvo z manjšimi emisijami; |
| --- | --- |

166.

vabi države članice, naj preverijo združljivost obstoječih predpisov s cilji podnebne politike in uvedejo spodbude, ki bodo olajšale prehod na gospodarstvo z manjšimi emisijami;

| 167. | vabi socialne partnerje in obe strani gospodarstva v državah članicah in na ravni EU, naj razvijejo skupne gospodarske strategije za vsak sektor, da bi prepoznali in strateško izkoristili obstoječe potenciale; |
| --- | --- |

167.

vabi socialne partnerje in obe strani gospodarstva v državah članicah in na ravni EU, naj razvijejo skupne gospodarske strategije za vsak sektor, da bi prepoznali in strateško izkoristili obstoječe potenciale;

Spodbujanje tehnologij prihodnosti

| 168. | meni, da je treba uvesti in razviti kombiniran pristop, sestavljen iz zmanjšanja emisij in neodvisnega procesa tehnološke posodobitve v okviru celostne evropske podnebne politike za zavarovanje virov za prihodnje generacije; |
| --- | --- |

168.

meni, da je treba uvesti in razviti kombiniran pristop, sestavljen iz zmanjšanja emisij in neodvisnega procesa tehnološke posodobitve v okviru celostne evropske podnebne politike za zavarovanje virov za prihodnje generacije;

| 169. | meni, da je treba zlasti ob upoštevanju tehnološke nevtralnosti pristopa EU o vprašanju okoljsko varne uporabe tehnologije za zajemanje in skladiščenje ogljika razpravljati z zasebnimi in javnimi akterji brez poseganja v izid; zagovarja spodbujanje mednarodnega sodelovanja za prenos tehnologije, zlasti s tistimi državami v gospodarskem vzponu, ki za gorivo še vedno uporabljajo lokalno razpoložljiv premog; |
| --- | --- |

169.

meni, da je treba zlasti ob upoštevanju tehnološke nevtralnosti pristopa EU o vprašanju okoljsko varne uporabe tehnologije za zajemanje in skladiščenje ogljika razpravljati z zasebnimi in javnimi akterji brez poseganja v izid; zagovarja spodbujanje mednarodnega sodelovanja za prenos tehnologije, zlasti s tistimi državami v gospodarskem vzponu, ki za gorivo še vedno uporabljajo lokalno razpoložljiv premog;

| 170. | meni, da razvoj tehnologij prihodnje generacije in ustrezno povečanje obsega zahtevata veliko finančno podporo za dolgoročne raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

170.

meni, da razvoj tehnologij prihodnje generacije in ustrezno povečanje obsega zahtevata veliko finančno podporo za dolgoročne raziskave in razvoj;

| 171. | spodbuja pogodbenice UNFCCC, naj priznajo zajemanje in skladiščenje ogljika kot prenos tehnologije v okviru mehanizma čistega razvoja po marakeških sporazumu h Kjotskemu protokolu; |
| --- | --- |

171.

spodbuja pogodbenice UNFCCC, naj priznajo zajemanje in skladiščenje ogljika kot prenos tehnologije v okviru mehanizma čistega razvoja po marakeških sporazumu h Kjotskemu protokolu;

| 172. | poziva EU in države članice, naj se na morebitno javno skepso ali zaskrbljenost glede zajemanja in shranjevanja ogljika odzovejo z raziskavami in ukrepi za javno ozaveščanje; |
| --- | --- |

172.

poziva EU in države članice, naj se na morebitno javno skepso ali zaskrbljenost glede zajemanja in shranjevanja ogljika odzovejo z raziskavami in ukrepi za javno ozaveščanje;

| 173. | predlaga, da bi morala celostna evropska podnebna politika poskrbeti za predloge za temeljne mehanizme spodbud in podporne ukrepe, da bo mogoče začeti potrebne tehnološke posodobitve, znižati tekoče stroške za nove, a drage tehnologije, ter v prihodnosti zastaviti in doseči strožje cilje zmanjšanja; |
| --- | --- |

173.

predlaga, da bi morala celostna evropska podnebna politika poskrbeti za predloge za temeljne mehanizme spodbud in podporne ukrepe, da bo mogoče začeti potrebne tehnološke posodobitve, znižati tekoče stroške za nove, a drage tehnologije, ter v prihodnosti zastaviti in doseči strožje cilje zmanjšanja;

| 174. | priporoča državam članicam, naj razmislijo o pospeševanju izvajanja čiste in energetsko učinkovite tehnologije, na primer neposrednih subvencij potrošnikom, ki vlagajo v tovrstno tehnologijo – sončne celice, zemeljske, zračne in vodne toplotne črpalke ter lončene peči s čistejšim izgorevanjem; |
| --- | --- |

174.

priporoča državam članicam, naj razmislijo o pospeševanju izvajanja čiste in energetsko učinkovite tehnologije, na primer neposrednih subvencij potrošnikom, ki vlagajo v tovrstno tehnologijo – sončne celice, zemeljske, zračne in vodne toplotne črpalke ter lončene peči s čistejšim izgorevanjem;

| 175. | za to predlaga vzporedne ukrepe, kot je udeležba ekonomistov, inženirjev in zasebnih podjetij na institucionaliziranem in vzporednem „procesu po Kjotu“, po vzoru uspešne metode montrealskega protokola za zaščito ozonskega plašča; |
| --- | --- |

175.

za to predlaga vzporedne ukrepe, kot je udeležba ekonomistov, inženirjev in zasebnih podjetij na institucionaliziranem in vzporednem „procesu po Kjotu“, po vzoru uspešne metode montrealskega protokola za zaščito ozonskega plašča;

| 176. | poziva k ustanovitvi evropskega sklada za podnebje, ki bi se financiral z delom iztržkov licitiranja iz sistema za trgovanje z emisijami, in/ali podobnega sklada v državah članicah ter v tem vidi priložnost za oblikovanje kapitala za financiranje prihodnje podnebne politike, katere posamezne ukrepe in naložbene potrebe je mogoče danes le pogojno načrtovati; |
| --- | --- |

176.

poziva k ustanovitvi evropskega sklada za podnebje, ki bi se financiral z delom iztržkov licitiranja iz sistema za trgovanje z emisijami, in/ali podobnega sklada v državah članicah ter v tem vidi priložnost za oblikovanje kapitala za financiranje prihodnje podnebne politike, katere posamezne ukrepe in naložbene potrebe je mogoče danes le pogojno načrtovati;

| 177. | predlaga uporabo tega kapitala na kapitalskem trgu, da bi omogočili vračanje k gospodarskim akterjem in (ponovne) naložbe v napredne tehnologije ter tako trgu prepustili odločitev, katere tehnologije bi bilo treba uporabiti v prihodnosti, da bi dosegli srednje- in dolgoročne cilje varstva podnebja, namesto da bi to predpisovali z zakonom; |
| --- | --- |

177.

predlaga uporabo tega kapitala na kapitalskem trgu, da bi omogočili vračanje k gospodarskim akterjem in (ponovne) naložbe v napredne tehnologije ter tako trgu prepustili odločitev, katere tehnologije bi bilo treba uporabiti v prihodnosti, da bi dosegli srednje- in dolgoročne cilje varstva podnebja, namesto da bi to predpisovali z zakonom;

| 178. | izrecno poudarja, da bodo učinkovite rešitve vprašanja podnebnih sprememb dolgoročno prišle tudi iz znanstvenih inovacij na področju proizvodnje, distribucije in uporabe energije ter na drugih sorodnih področjih, kar bo učinkovito omejilo nastajanje toplogrednih plinov brez ustvarjanja stranskih okoljskih težav; |
| --- | --- |

178.

izrecno poudarja, da bodo učinkovite rešitve vprašanja podnebnih sprememb dolgoročno prišle tudi iz znanstvenih inovacij na področju proizvodnje, distribucije in uporabe energije ter na drugih sorodnih področjih, kar bo učinkovito omejilo nastajanje toplogrednih plinov brez ustvarjanja stranskih okoljskih težav;

| 179. | poudarja pomen sedmega okvirnega raziskovalnega programa za razvoj čistih virov energije ter poziva Svet in Komisijo, naj podpreta to prednostno nalogo tudi v prihodnjih okvirnih raziskovalnih programih; |
| --- | --- |

179.

poudarja pomen sedmega okvirnega raziskovalnega programa za razvoj čistih virov energije ter poziva Svet in Komisijo, naj podpreta to prednostno nalogo tudi v prihodnjih okvirnih raziskovalnih programih;

Inteligentni računalniški sistemi ter informacijske in komunikacijske tehnologije

| 180. | prihodnjim predsedstvom Sveta predlaga, naj to temo prihodnosti, se pravi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in njihov pomen pri boju proti podnebnim spremembam ter prilagoditvi nanje, privzamejo kot eno prednostnih nalog svojih mandatov; |
| --- | --- |

180.

prihodnjim predsedstvom Sveta predlaga, naj to temo prihodnosti, se pravi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in njihov pomen pri boju proti podnebnim spremembam ter prilagoditvi nanje, privzamejo kot eno prednostnih nalog svojih mandatov;

| 181. | poziva EU in njene države članice, naj podpirajo preizkušanje, preverjanje, uvajanje in razširjanje računalniško in IKT-podprtih metod za dematerializacijo in znatno izboljšanje energetske učinkovitosti – predvsem z boljšo logistiko tovornega prometa, nadomeščanjem fizičnih potovanj s telekonferencami in videokonferencami, izboljšanimi elektroenergetskimi omrežji, energetsko učinkovitimi zgradbami in pametno razsvetljavo – skupaj z gospodarstvom, potrošniki, oblastmi, univerzami in raziskovalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

181.

poziva EU in njene države članice, naj podpirajo preizkušanje, preverjanje, uvajanje in razširjanje računalniško in IKT-podprtih metod za dematerializacijo in znatno izboljšanje energetske učinkovitosti – predvsem z boljšo logistiko tovornega prometa, nadomeščanjem fizičnih potovanj s telekonferencami in videokonferencami, izboljšanimi elektroenergetskimi omrežji, energetsko učinkovitimi zgradbami in pametno razsvetljavo – skupaj z gospodarstvom, potrošniki, oblastmi, univerzami in raziskovalnimi ustanovami;

Financiranje in vprašanja v zvezi s proračunom

| 182. | kot proračunski organ skupaj s Svetom poziva, na se podnebne spremembe in ukrepi za boj proti njim v naslednjem večletnem finančnem okviru postavijo na prvo mesto; |
| --- | --- |

182.

kot proračunski organ skupaj s Svetom poziva, na se podnebne spremembe in ukrepi za boj proti njim v naslednjem večletnem finančnem okviru postavijo na prvo mesto;

| 183. | poziva Svet, naj se spoprime z vprašanjem neuporabljenih namenskih sredstev iz proračuna EU in ta sredstva, kjer je to potrebno, nameni za cilje podnebne politike; |
| --- | --- |

183.

poziva Svet, naj se spoprime z vprašanjem neuporabljenih namenskih sredstev iz proračuna EU in ta sredstva, kjer je to potrebno, nameni za cilje podnebne politike;

| 184. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam vseh obstoječih finančnih instrumentov in njihovega pomena za evropske cilje boja proti podnebnim spremembam, ter na podlagi te „podnebne revizije“ oblikuje predloge za prihodnji finančni okvir, tako da bo mogoče proračunske postavke prilagoditi zahtevam podnebne politike, pri čemer ne bo izključena možnost za ustanovitev novih skladov in dodeljevanje novih sredstev zanje; |
| --- | --- |

184.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam vseh obstoječih finančnih instrumentov in njihovega pomena za evropske cilje boja proti podnebnim spremembam, ter na podlagi te „podnebne revizije“ oblikuje predloge za prihodnji finančni okvir, tako da bo mogoče proračunske postavke prilagoditi zahtevam podnebne politike, pri čemer ne bo izključena možnost za ustanovitev novih skladov in dodeljevanje novih sredstev zanje;

| 185. | meni, da bi se morala EU finančno zavezati tako na osrednjih področjih spodbujanja in razvoja tehnologij za boj proti podnebnim spremembam in s tem povezane razvojne pomoči, pa tudi pri podpori čezmejnih prilagoditvenih ukrepov, večje učinkovitosti ter pomoči pri katastrofah, v skladu z načelom Unije o solidarnosti; |
| --- | --- |

185.

meni, da bi se morala EU finančno zavezati tako na osrednjih področjih spodbujanja in razvoja tehnologij za boj proti podnebnim spremembam in s tem povezane razvojne pomoči, pa tudi pri podpori čezmejnih prilagoditvenih ukrepov, večje učinkovitosti ter pomoči pri katastrofah, v skladu z načelom Unije o solidarnosti;

| 186. | opozarja na dogovor, dosežen v okviru zakonodaje o podnebnem in energetskem svežnju, o 50 % prostovoljni dodelitvi prihodkov licitiranja iz sistema za trgovanje z emisijami za financiranje podnebnih politik, pri čemer bi bilo treba velik delež teh prihodkov uporabiti za financiranje ukrepov za prilagoditev in ublažitev v državah v razvoju; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo to možnost in celo presežejo to številko; |
| --- | --- |

186.

opozarja na dogovor, dosežen v okviru zakonodaje o podnebnem in energetskem svežnju, o 50 % prostovoljni dodelitvi prihodkov licitiranja iz sistema za trgovanje z emisijami za financiranje podnebnih politik, pri čemer bi bilo treba velik delež teh prihodkov uporabiti za financiranje ukrepov za prilagoditev in ublažitev v državah v razvoju; spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo to možnost in celo presežejo to številko;

| 187. | opozarja, da bo financiranje ukrepov za prilagoditev in ublažitev v državah v razvoju ključni element pri doseganju globalnega sporazuma na konferenci COP 15 v Köbenhavnu, in vztraja, da je treba na zasedanju Evropskega sveta 19 in 20. marca 2009 doseči znaten napredek pri doseganju dogovora o tem, kako zagotoviti neodvisno in predvidljivo financiranje državam v razvoju; |
| --- | --- |

187.

opozarja, da bo financiranje ukrepov za prilagoditev in ublažitev v državah v razvoju ključni element pri doseganju globalnega sporazuma na konferenci COP 15 v Köbenhavnu, in vztraja, da je treba na zasedanju Evropskega sveta 19 in 20. marca 2009 doseči znaten napredek pri doseganju dogovora o tem, kako zagotoviti neodvisno in predvidljivo financiranje državam v razvoju;

Izobraževanje, usposabljanje, poročanje, označevanje in ozaveščanje

| 188. | poziva pristojne organe v državah članicah, naj uvedejo nove poklice in prilagodijo tako praktično poklicno izobraževanje kot tudi poklicne šole in študijske smeri na strokovnih visokih šolah in univerzah na specifične zaposlovalne zahteve, ki izhajajo iz gospodarskih strukturnih sprememb, ki jih sprememba podnebja in njeni vplivi še pospešujejo; |
| --- | --- |

188.

poziva pristojne organe v državah članicah, naj uvedejo nove poklice in prilagodijo tako praktično poklicno izobraževanje kot tudi poklicne šole in študijske smeri na strokovnih visokih šolah in univerzah na specifične zaposlovalne zahteve, ki izhajajo iz gospodarskih strukturnih sprememb, ki jih sprememba podnebja in njeni vplivi še pospešujejo;

| 189. | priznava pomembno vlogo, ki jo imajo delavci in njihovi predstavniki pri okoljskem ozaveščanju svojih podjetij in delovnih mest, na nacionalni in čeznacionalni ravni, ter poziva k podpori Skupnosti za razvoj, izmenjavo in razširjanje najboljše prakse; |
| --- | --- |

189.

priznava pomembno vlogo, ki jo imajo delavci in njihovi predstavniki pri okoljskem ozaveščanju svojih podjetij in delovnih mest, na nacionalni in čeznacionalni ravni, ter poziva k podpori Skupnosti za razvoj, izmenjavo in razširjanje najboljše prakse;

| 190. | poziva Komisijo, naj razvije komunikacijske strategije za razširjanje informacij v javnosti o znanosti o podnebnih spremembah (na podlagi najnovejših dognanj odbora IPPC), strategijah varčevanja z energijo, ukrepih za energetsko učinkovitost in rabo obnovljivih virov energije; predlaga tudi, naj se evropski programi mladinskih izmenjav osredinijo na skupne projekte za ozaveščanje o podnebnih spremembah, in poziva Komisijo, naj prek Evrobarometra letno naroča raziskave o stališčih državljanov EU in njihovem dojemanju podnebnih sprememb; poleg tega poziva k splošnim in preprostim standardom učinkovitosti za vsa področja vsakdanjega življenja in k oblikovanju spodbud (npr. davčnih) za odgovorno porabo energije; |
| --- | --- |

190.

poziva Komisijo, naj razvije komunikacijske strategije za razširjanje informacij v javnosti o znanosti o podnebnih spremembah (na podlagi najnovejših dognanj odbora IPPC), strategijah varčevanja z energijo, ukrepih za energetsko učinkovitost in rabo obnovljivih virov energije; predlaga tudi, naj se evropski programi mladinskih izmenjav osredinijo na skupne projekte za ozaveščanje o podnebnih spremembah, in poziva Komisijo, naj prek Evrobarometra letno naroča raziskave o stališčih državljanov EU in njihovem dojemanju podnebnih sprememb; poleg tega poziva k splošnim in preprostim standardom učinkovitosti za vsa področja vsakdanjega življenja in k oblikovanju spodbud (npr. davčnih) za odgovorno porabo energije;

| 191. | poziva države članice, naj skupaj s ponudniki električne energije začnejo dialog z državljani, da bi javno mnenje prepričali, da je s stališča energetske in podnebne politike nujno potrebna večja energetska učinkovitost sodobnih elektrarn na fosilno gorivo, ta dialog pa bi moral vključevati tudi zajemanje in skladiščenje ogljika; |
| --- | --- |

191.

poziva države članice, naj skupaj s ponudniki električne energije začnejo dialog z državljani, da bi javno mnenje prepričali, da je s stališča energetske in podnebne politike nujno potrebna večja energetska učinkovitost sodobnih elektrarn na fosilno gorivo, ta dialog pa bi moral vključevati tudi zajemanje in skladiščenje ogljika;

| 192. | poziva Komisijo, naj z državljani in državami članicami podeli informacije o uspešnih projektih, kot je „dan brez avtomobila“ v okviru evropskega tedna mobilnosti, ter poudarja, da morajo začeti državljani razmišljati o svoji mobilnosti v mestih ter o navadah, ki jih imajo kot udeleženci v prometu svojih domačih mest, in naj izraza „individualna mobilnost“ ne razumejo le kot uporabo lastnega osebnega vozila, temveč kot vse oblike individualnega gibanja v mestih in somestjih, kot je hoja, vožnja s kolesom, skupna uporaba in skupno lastništvo avtomobila, taksi ter javni potniški promet; |
| --- | --- |

192.

poziva Komisijo, naj z državljani in državami članicami podeli informacije o uspešnih projektih, kot je „dan brez avtomobila“ v okviru evropskega tedna mobilnosti, ter poudarja, da morajo začeti državljani razmišljati o svoji mobilnosti v mestih ter o navadah, ki jih imajo kot udeleženci v prometu svojih domačih mest, in naj izraza „individualna mobilnost“ ne razumejo le kot uporabo lastnega osebnega vozila, temveč kot vse oblike individualnega gibanja v mestih in somestjih, kot je hoja, vožnja s kolesom, skupna uporaba in skupno lastništvo avtomobila, taksi ter javni potniški promet;

| 193. | pozdravlja združenje največjih mest sveta pod pokroviteljstvom projekta C40, zlasti kot prostor za izmenjavo zanesljivih lokalnih ukrepov za zmanjšanje toplogrednih plinov na svetovni ravni in vzajemno učenje; |
| --- | --- |

193.

pozdravlja združenje največjih mest sveta pod pokroviteljstvom projekta C40, zlasti kot prostor za izmenjavo zanesljivih lokalnih ukrepov za zmanjšanje toplogrednih plinov na svetovni ravni in vzajemno učenje;

| 194. | poudarja zlasti potrebo, da se državljane obvešča na terenu, posvetuje z njimi in jih vključi v postopke sprejemanja odločitev, ter opogumlja mestna središča ali večja mestna območja, naj si zastavijo specifične cilje zmanjšanja in jih dosežejo z lokalnimi ali regionalnimi inovativnimi programi financiranja s podporo javnih organov; |
| --- | --- |

194.

poudarja zlasti potrebo, da se državljane obvešča na terenu, posvetuje z njimi in jih vključi v postopke sprejemanja odločitev, ter opogumlja mestna središča ali večja mestna območja, naj si zastavijo specifične cilje zmanjšanja in jih dosežejo z lokalnimi ali regionalnimi inovativnimi programi financiranja s podporo javnih organov;

| 195. | poziva države članice, naj za javno ozaveščanje v ustrezne gradbene predpise vključijo določbe, zaradi katerih bodo državljani, ki bodo zaprosili za gradbeno dovoljenje, dobili izčrpne informacije o obstoječih lokalnih možnostih za uporabo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

195.

poziva države članice, naj za javno ozaveščanje v ustrezne gradbene predpise vključijo določbe, zaradi katerih bodo državljani, ki bodo zaprosili za gradbeno dovoljenje, dobili izčrpne informacije o obstoječih lokalnih možnostih za uporabo obnovljivih virov energije;

| 196. | predlaga lokalnim in regionalnim organom, okrajem, mestnim četrtim ali občinam, predvsem pa javnim ustanovam, šolam in ustanovam za nego in oskrbo otrok in mladine, naj izvedejo „tekmovanja v varčevanju z energijo“ ter nacionalno in evropsko ustrezno financirane lokalne kampanje, da bi povečali ozaveščenost javnosti o možnostih varčevanja z energijo, vključili državljane in ter dosegli dobre učne rezultate; |
| --- | --- |

196.

predlaga lokalnim in regionalnim organom, okrajem, mestnim četrtim ali občinam, predvsem pa javnim ustanovam, šolam in ustanovam za nego in oskrbo otrok in mladine, naj izvedejo „tekmovanja v varčevanju z energijo“ ter nacionalno in evropsko ustrezno financirane lokalne kampanje, da bi povečali ozaveščenost javnosti o možnostih varčevanja z energijo, vključili državljane in ter dosegli dobre učne rezultate;

| 197. | predlaga Komisiji, naj razglasi evropsko leto učinkovite uporabe energije in virov, da bi na vseh političnih ravneh ozavestili državljane o učinkovitejši rabi virov in podnebne spremembe uporabili kot priložnost za poglobljeno razpravo o razpoložljivosti virov in ravnanju z njimi; poziva Komisijo in države članice, naj se bojujejo proti energetski revščini, omogočijo razvoj kulture varčevanja z vodo in ozaveščajo javnost o varčevanju z vodo z izobraževalnimi programi; poziva Komisijo, naj preuči možnost promocije mreže mest za spodbujanje trajnostne rabe vode s ciljem, da bi se izmenjala dobra praksa in da bi se skupaj pripravili pilotni demonstracijski projekti; poziva države članice, naj zagotovijo brezplačne energetske preglede, da bi tako državljanom omogočile znižanje njihove porabe energije in emisij; |
| --- | --- |

197.

predlaga Komisiji, naj razglasi evropsko leto učinkovite uporabe energije in virov, da bi na vseh političnih ravneh ozavestili državljane o učinkovitejši rabi virov in podnebne spremembe uporabili kot priložnost za poglobljeno razpravo o razpoložljivosti virov in ravnanju z njimi; poziva Komisijo in države članice, naj se bojujejo proti energetski revščini, omogočijo razvoj kulture varčevanja z vodo in ozaveščajo javnost o varčevanju z vodo z izobraževalnimi programi; poziva Komisijo, naj preuči možnost promocije mreže mest za spodbujanje trajnostne rabe vode s ciljem, da bi se izmenjala dobra praksa in da bi se skupaj pripravili pilotni demonstracijski projekti; poziva države članice, naj zagotovijo brezplačne energetske preglede, da bi tako državljanom omogočile znižanje njihove porabe energije in emisij;

| 198. | meni, da so oglaševanje in informacije o izdelkih pomemben instrument za okrepitev ozaveščenosti potrošnikov o okoljskih stroških potrošnih dobrin in za spremembo navad potrošnikov; vendar opozarja pred lažno prijaznostjo do okolja ter poziva nacionalna in evropska industrijska združenja, naj pripravijo oglaševalski kodeks ravnanja za svoj sektor, ki bo obsodil zavajajoče oglaševanje in neresnične izjave o okoljskih učinkih izdelkov in predpisal spoštovanje obstoječih evropskih predpisov o oglaševanju in označevanju; |
| --- | --- |

198.

meni, da so oglaševanje in informacije o izdelkih pomemben instrument za okrepitev ozaveščenosti potrošnikov o okoljskih stroških potrošnih dobrin in za spremembo navad potrošnikov; vendar opozarja pred lažno prijaznostjo do okolja ter poziva nacionalna in evropska industrijska združenja, naj pripravijo oglaševalski kodeks ravnanja za svoj sektor, ki bo obsodil zavajajoče oglaševanje in neresnične izjave o okoljskih učinkih izdelkov in predpisal spoštovanje obstoječih evropskih predpisov o oglaševanju in označevanju;

| 199. | meni, da je v dialogu z državljani in trgovci na drobno pomembno oglaševati predvsem regionalne in sezonske izdelke in pri tem uporabljati potrošniške informacije, zlasti obvezno označevanje o pridelovalnih metodah izdelkov, kot pomoč pri odločanju potrošnikov; |
| --- | --- |

199.

meni, da je v dialogu z državljani in trgovci na drobno pomembno oglaševati predvsem regionalne in sezonske izdelke in pri tem uporabljati potrošniške informacije, zlasti obvezno označevanje o pridelovalnih metodah izdelkov, kot pomoč pri odločanju potrošnikov;

| 200. | meni, da je pomanjkanje informacij v javnosti o ukrepih za boj proti podnebnim spremembam resen problem; zato poziva EU, njene države članice ter regionalne in lokalne organe in ustanove, naj skupaj s tiskanimi, radiotelevizijskimi in spletnimi mediji pripravijo in izvedejo vseevropsko informacijsko kampanjo o vzrokih in posledicah spremembe podnebja ter čedalje večjega pomanjkanja virov, pri čemer naj se osredotočijo na možnosti posameznikov, da spremenijo svoje vsakodnevne navade, ter na boljšo in splošno razumljivo predstavitev dela evropskih in nacionalnih organov glede ukrepov za boj proti spremembi podnebja; |
| --- | --- |

200.

meni, da je pomanjkanje informacij v javnosti o ukrepih za boj proti podnebnim spremembam resen problem; zato poziva EU, njene države članice ter regionalne in lokalne organe in ustanove, naj skupaj s tiskanimi, radiotelevizijskimi in spletnimi mediji pripravijo in izvedejo vseevropsko informacijsko kampanjo o vzrokih in posledicah spremembe podnebja ter čedalje večjega pomanjkanja virov, pri čemer naj se osredotočijo na možnosti posameznikov, da spremenijo svoje vsakodnevne navade, ter na boljšo in splošno razumljivo predstavitev dela evropskih in nacionalnih organov glede ukrepov za boj proti spremembi podnebja;

| 201. | pozdravlja pobude velikih podjetij, da si skupaj s svojim osebjem ter malimi in srednje velikimi dobavitelji prizadevajo za dosego notranjih ciljev zmanjšanja in da z javnimi komunikacijskimi strategijami spodbujajo trajnostne modele proizvodnje in potrošnje; opogumlja gospodarska združenja v državah članicah in na evropski ravni, naj trajnostne podjetniške prakse poudarjajo kot edinstveno konkurenčno prednost; |
| --- | --- |

201.

pozdravlja pobude velikih podjetij, da si skupaj s svojim osebjem ter malimi in srednje velikimi dobavitelji prizadevajo za dosego notranjih ciljev zmanjšanja in da z javnimi komunikacijskimi strategijami spodbujajo trajnostne modele proizvodnje in potrošnje; opogumlja gospodarska združenja v državah članicah in na evropski ravni, naj trajnostne podjetniške prakse poudarjajo kot edinstveno konkurenčno prednost;

2050 – prihodnost se začenja danes

| 202. | poziva k pripravi načrta za boj proti podnebnim spremembam za obdobje 2009–2014, ki naj se izvaja tako:






  a) | na ravni EU naj Komisija in države članice:






  — | vodijo razprave na lokalni in globalni ravni o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za boj proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- | --- | --- |

202.

poziva k pripravi načrta za boj proti podnebnim spremembam za obdobje 2009–2014, ki naj se izvaja tako:

a)

na ravni EU naj Komisija in države članice:

—

vodijo razprave na lokalni in globalni ravni o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za boj proti podnebnim spremembam;

| — | razvijajo, financirajo in uvedejo vseevropsko nadomrežje, ki bo dostopno za vse vrste ponudnikov električne energije; |
| --- | --- |

—

razvijajo, financirajo in uvedejo vseevropsko nadomrežje, ki bo dostopno za vse vrste ponudnikov električne energije;

| — | spodbujajo in financirajo učinkovito in trajnostno prometno infrastrukturo za zmanjšanje emisij ogljika, vključno z vodikovo tehnologijo in naložbami v železnice za visoke hitrosti; |
| --- | --- |

—

spodbujajo in financirajo učinkovito in trajnostno prometno infrastrukturo za zmanjšanje emisij ogljika, vključno z vodikovo tehnologijo in naložbami v železnice za visoke hitrosti;

| — | razvijajo nove komunikacijske strategije za izobraževanje in spodbujanje državljanov k zmanjševanju emisij na dostopen način, kot je razvoj informiranja o vsebnosti ogljika v izdelkih in storitvah; |
| --- | --- |

—

razvijajo nove komunikacijske strategije za izobraževanje in spodbujanje državljanov k zmanjševanju emisij na dostopen način, kot je razvoj informiranja o vsebnosti ogljika v izdelkih in storitvah;

| — | razvijajo ustrezne zakonodajne instrumente za spodbujanje vseh industrijskih sektorjev k boju proti podnebnim spremembam, najprej z zahtevo po preglednosti emisij ogljika; |
| --- | --- |

—

razvijajo ustrezne zakonodajne instrumente za spodbujanje vseh industrijskih sektorjev k boju proti podnebnim spremembam, najprej z zahtevo po preglednosti emisij ogljika;

| — | vzpostavijo tesnejše povezave med lizbonsko agendo, socialno agendo in politikami glede podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

vzpostavijo tesnejše povezave med lizbonsko agendo, socialno agendo in politikami glede podnebnih sprememb;

| b) | na lokalni in regionalni ravni je treba spodbujati in izmenjevati zglede najboljše prakse, zlasti o:






  — | ukrepih za energetsko učinkovitost in drugih ukrepih, namenjenih preprečevanju energetske revščine, da bi dosegli neto ničto porabo energije v zasebnih, poslovnih in javnih zgradbah; |
| --- | --- | --- |

b)

na lokalni in regionalni ravni je treba spodbujati in izmenjevati zglede najboljše prakse, zlasti o:

—

ukrepih za energetsko učinkovitost in drugih ukrepih, namenjenih preprečevanju energetske revščine, da bi dosegli neto ničto porabo energije v zasebnih, poslovnih in javnih zgradbah;

| — | recikliranju in ponovni uporabi odpadkov, na primer z razvojem infrastrukture za zbirna mesta; |
| --- | --- |

—

recikliranju in ponovni uporabi odpadkov, na primer z razvojem infrastrukture za zbirna mesta;

| — | razvoju infrastrukture za osebna vozila z nizkimi emisijami, ki uporabljajo obnovljive vire energije, ter o uvedbi spodbud za razvoj vozil brez emisij za javni promet; |
| --- | --- |

—

razvoju infrastrukture za osebna vozila z nizkimi emisijami, ki uporabljajo obnovljive vire energije, ter o uvedbi spodbud za razvoj vozil brez emisij za javni promet;

| — | spodbujanju bolj trajnostne mobilnosti v mestih in na podeželju; |
| --- | --- |

—

spodbujanju bolj trajnostne mobilnosti v mestih in na podeželju;

| — | sprejetju in izvajanju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

—

sprejetju in izvajanju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam;

| — | spodbujanje lokalne in regionalne pridelave in potrošnje hrane; |
| --- | --- |

—

spodbujanje lokalne in regionalne pridelave in potrošnje hrane;

| 203. | poudarja, da se je treba spoprijeti s spremembo podnebja in njenimi učinki s političnimi in izobraževalnimi ukrepi na podlagi dolgoročne perspektive ter da je treba usklajeno izvajati strateške odločitve in jih ne podrediti kratkoročnim političnim ciljem; spodbuja uveljavljanje življenjskih slogov in potrošniških vzorcev, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju, |
| --- | --- |

203.

poudarja, da se je treba spoprijeti s spremembo podnebja in njenimi učinki s političnimi in izobraževalnimi ukrepi na podlagi dolgoročne perspektive ter da je treba usklajeno izvajati strateške odločitve in jih ne podrediti kratkoročnim političnim ciljem; spodbuja uveljavljanje življenjskih slogov in potrošniških vzorcev, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju,

| 204. | poudarja, da se ne smemo predati pred kompleksnostjo problema spremembe podnebja, temveč moramo pokazati vizionarsko voljo do sprememb in vodstvene sposobnosti na političnem, gospodarskem in družbenem področju ter pri odzivanju na gospodarske, okoljske in družbene izzive, s katerimi se soočamo v tem prelomnem trenutku za energetsko in podnebno politiko, ki se kaže v čedalje večjem pomanjkanju surovin; |
| --- | --- |

204.

poudarja, da se ne smemo predati pred kompleksnostjo problema spremembe podnebja, temveč moramo pokazati vizionarsko voljo do sprememb in vodstvene sposobnosti na političnem, gospodarskem in družbenem področju ter pri odzivanju na gospodarske, okoljske in družbene izzive, s katerimi se soočamo v tem prelomnem trenutku za energetsko in podnebno politiko, ki se kaže v čedalje večjem pomanjkanju surovin;

| 205. | poudarja, da je treba na podlagi ustanovnih načel Evropske unije sprejemati odločitve iz prepričanja o njihovi potrebnosti in pravilnosti, ter izkoristiti enkratno priložnost, da s strateškim ravnanjem oblikujemo prihodnost naše družbe; |
| --- | --- |

205.

poudarja, da je treba na podlagi ustanovnih načel Evropske unije sprejemati odločitve iz prepričanja o njihovi potrebnosti in pravilnosti, ter izkoristiti enkratno priložnost, da s strateškim ravnanjem oblikujemo prihodnost naše družbe;

| 206. | poziva pristojne organe Parlamenta, naj v treh mesecih pripravijo in objavijo za splošno javnost izdajo te resolucije in predstavitev ostalih aktivnosti odbora; |
| --- | --- |

206.

poziva pristojne organe Parlamenta, naj v treh mesecih pripravijo in objavijo za splošno javnost izdajo te resolucije in predstavitev ostalih aktivnosti odbora;

| 207. | poziva pristojne odbore Parlamenta, naj spremljajo izvajanje zgornjih priporočil v naslednjem zakonodajnem obdobju, med drugim tudi v okviru predstavitev kandidatov za komisarje v naslednjem mandatu Komisije in pri svojih stikih s kolegi v nacionalnih parlamentih; poziva delegacije Evropskega parlamenta za odnose s tretjimi državami in poslance Evropskega parlamenta, ki so člani večstranskih parlamentarnih skupščin, naj pri svojih stikih s predstavniki tretjih držav redno izpostavljajo vprašanje podnebnih sprememb in nujnost, da vse države sprejmejo ukrepe in pobude v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

207.

poziva pristojne odbore Parlamenta, naj spremljajo izvajanje zgornjih priporočil v naslednjem zakonodajnem obdobju, med drugim tudi v okviru predstavitev kandidatov za komisarje v naslednjem mandatu Komisije in pri svojih stikih s kolegi v nacionalnih parlamentih; poziva delegacije Evropskega parlamenta za odnose s tretjimi državami in poslance Evropskega parlamenta, ki so člani večstranskih parlamentarnih skupščin, naj pri svojih stikih s predstavniki tretjih držav redno izpostavljajo vprašanje podnebnih sprememb in nujnost, da vse države sprejmejo ukrepe in pobude v zvezi s podnebnimi spremembami;

*

- *

| 208. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso države članice EU, in v Konvenciji navedenim opazovalcem. |
| --- | --- |

208.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso države članice EU, in v Konvenciji navedenim opazovalcem.

---

(1)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 652; gl. tudi zapisnik plenarne seje z dne 18.2.2008, točka 7.

(2)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 437.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0032.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0125.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0223.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0491.

(7)  Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (UL L 191, 22.7.2005, str. 29).

(8)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 281.

(9)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja, UL L 164 z dne 25.6.2008, str. 19–40.

---

PRILOGA A:

IZBOR OKOLJSKE ZAKONODAJE EU, KI POZITIVNO PRISPEVA K BOJU PROTI PODNEBNIM SPREMEMBAM

Veljavna zakonodaja:

| — | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991, o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991, o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1)

| — | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2), ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (2), ter z njo povezani pravni akti

| — | Direktiva Sveta 93/12/EGS z dne 23. marca 1993 o vsebnosti žvepla v nekaterih tekočih gorivih (3) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 93/12/EGS z dne 23. marca 1993 o vsebnosti žvepla v nekaterih tekočih gorivih (3) ter z njo povezani pravni akti

| — | Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (4) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (4) ter z njo povezani pravni akti

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (5), pa tudi s tem povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (5), pa tudi s tem povezani pravni akti

| — | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (6) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (6)

| — | Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (7) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (7) ter z njo povezani pravni akti

| — | Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (8) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (8)

| — | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (9) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (9) ter z njo povezani pravni akti

| — | Direktiva 2003/105/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2003 o spremembi Direktive Sveta 96/82/ES o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (10) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2003/105/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2003 o spremembi Direktive Sveta 96/82/ES o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (10)

| — | Direktiva 2004/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (11) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spremembi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (11)

| — | Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (12) |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (12)

| — | Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13)

| — | Direktiva 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o emisijah iz klimatskih naprav v motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (14) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o emisijah iz klimatskih naprav v motornih vozilih in spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (14) ter z njo povezani pravni akti

| — | Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (15) |
| --- | --- |

—

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (15)

| — | Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (16) ter z njo povezani pravni akti |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (16) ter z njo povezani pravni akti

Akti, ki čakajo na objavo
  :

| — | Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (2008/0013(COD)) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (2008/0013(COD))

| — | Odločba št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (2008/0014(COD)) |
| --- | --- |

—

Odločba št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (2008/0014(COD))

| — | Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS, 96/61/ES, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 (2008/0015(COD)) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS, 96/61/ES, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 (2008/0015(COD))

| — | Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2008/0016(COD)) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2008/0016(COD))

| — | Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (2007/0297(COD)) |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (2007/0297(COD))

| — | Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (2007/0019(COD)) |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembi Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe goriv za cestni promet ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (2007/0019(COD))

---

(1)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(3)  UL L 74, 27.3.1993, str. 81.

(4)  UL L 257, 10.10.1996, str. 26.

(5)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58.

(6)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(7)  UL L 309, 27.11.2001, str. 1.

(8)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(9)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

(10)  UL L 345, 31.12.2003, str. 97.

(11)  UL L 47, 18.2.2004, str. 26.

(12)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

(13)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

(14)  UL L 161, 14.6.2006, str. 12.

(15)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(16)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

---

PRILOGA B:

RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA O SPREMEMBI PODNEBJA IN ENERGIJI

| — | resolucija z dne 17. novembra 2004 o strategiji EU za konferenco o spremembi podnebja (COP-10) v Buenos Airesu (1), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 17. novembra 2004 o strategiji EU za konferenco o spremembi podnebja (COP-10) v Buenos Airesu (1),

| — | resolucija z dne 13. januarja 2005 o izidu konference o spremembi podnebja v Buenos Airesu (2), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 13. januarja 2005 o izidu konference o spremembi podnebja v Buenos Airesu (2),

| — | resolucija z dne 12. maja 2005 o seminarju vladnih strokovnjakov o podnebnih spremembah (3), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 12. maja 2005 o seminarju vladnih strokovnjakov o podnebnih spremembah (3),

| — | resolucija z dne 16. novembra 2005 o uspešnem boju proti globalnim podnebnim spremembam (4), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 16. novembra 2005 o uspešnem boju proti globalnim podnebnim spremembam (4),

| — | resolucija z dne 18. januarja 2006 o podnebnih spremembah (5), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 18. januarja 2006 o podnebnih spremembah (5),

| — | resolucija z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (6), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (6),

| — | resolucija z dne 4. julija 2006 o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe (7), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 4. julija 2006 o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe (7),

| — | resolucija z dne 26. oktobra 2006 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Nairobiju (COP-12 in COP/MOP 2) (8), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 26. oktobra 2006 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Nairobiju (COP-12 in COP/MOP 2) (8),

| — | resolucija z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (9), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (9),

| — | resolucija z dne 14. februarja 2007 o podnebnih spremembah (10), |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 14. februarja 2007 o podnebnih spremembah (10),

| — | resolucija z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (11) |
| --- | --- |

—

resolucija z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (11)

---

(1)  UL C 201 E, 18.8.2005, str. 81.

(2)  UL C 247 E, 6.10.2005, str. 144.

(3)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 384.

(4)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 120.

(5)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 182.

(6)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.

(7)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 119.

(8)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 439.

(9)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 876.

(10)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 344.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0491.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/85

---

Doseganje energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije

P6_TA(2009)0044

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o izzivu doseganja energetske učinkovitosti z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije

(2010/C 67 E/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2008 z naslovom „Povečanje energijske učinkovitosti z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami“ (KOM(2008)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2008 z naslovom „Povečanje energijske učinkovitosti z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami“ (KOM(2008)0241),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Vpliv informacijske in komunikacijske tehnologije na energetsko učinkovitost“ s septembra 2008, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Vpliv informacijske in komunikacijske tehnologije na energetsko učinkovitost“ s septembra 2008, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 8. in 9. marca 2007, zlasti akcijskega načrta (2007–2009) – Energetska politika za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z zasedanja 8. in 9. marca 2007, zlasti akcijskega načrta (2007–2009) – Energetska politika za Evropo,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (prenovitev) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (prenovitev) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje (13),

| — | ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za najmanj 20 % in 20 % svoje energije pridobila iz obnovljivih virov, in ker si prav tako prizadeva, da za 20 % izboljša energetsko učinkovitost v istem obdobju, |
| --- | --- |

A.

ker si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2020 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za najmanj 20 % in 20 % svoje energije pridobila iz obnovljivih virov, in ker si prav tako prizadeva, da za 20 % izboljša energetsko učinkovitost v istem obdobju,

| B. | ker izračuni kažejo, da bi lahko z uporabo tehnologij, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT), prihranili več kot 50 milijonov ton CO2 letno, |
| --- | --- |

B.

ker izračuni kažejo, da bi lahko z uporabo tehnologij, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah (IKT), prihranili več kot 50 milijonov ton CO2 letno,

| C. | ker je treba navedene cilje doseči, ne da bi ogrozili konkurenčnost in trajnost gospodarstva EU, |
| --- | --- |

C.

ker je treba navedene cilje doseči, ne da bi ogrozili konkurenčnost in trajnost gospodarstva EU,

| D. | ker si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2010 postala najbolj konkurenčno na znanju temelječe gospodarstvo, gospodarska konkurenčnost pa je zelo odvisna od energetske učinkovitosti ter uporabe IKT, |
| --- | --- |

D.

ker si je Evropska unija zastavila cilj, da bo do leta 2010 postala najbolj konkurenčno na znanju temelječe gospodarstvo, gospodarska konkurenčnost pa je zelo odvisna od energetske učinkovitosti ter uporabe IKT,

| E. | ker je izboljšanje energetske učinkovitosti eden najbolj ekonomičnih načinov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in ker energetska učinkovitost neposredno omogoča varčevanje potrošnikov, |
| --- | --- |

E.

ker je izboljšanje energetske učinkovitosti eden najbolj ekonomičnih načinov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in ker energetska učinkovitost neposredno omogoča varčevanje potrošnikov,

| F. | ker imajo IKT pomembno vlogo pri lokalnem in svetovnem izboljšanju energetske učinkovitosti ter v industrijsko razvitih gospodarstvih in gospodarstvih v vzponu (zlasti z inteligentnimi omrežji in inteligentno gradnjo ter s tehnološkim posodabljanjem proizvodnih procesov v energetsko intenzivni industriji) in ker je treba upoštevati možnost varčevanja z inteligentnimi prevoznimi sistemi v primeru proizvodne industrije in prometa, |
| --- | --- |

F.

ker imajo IKT pomembno vlogo pri lokalnem in svetovnem izboljšanju energetske učinkovitosti ter v industrijsko razvitih gospodarstvih in gospodarstvih v vzponu (zlasti z inteligentnimi omrežji in inteligentno gradnjo ter s tehnološkim posodabljanjem proizvodnih procesov v energetsko intenzivni industriji) in ker je treba upoštevati možnost varčevanja z inteligentnimi prevoznimi sistemi v primeru proizvodne industrije in prometa,

| G. | ker IKT sektor trenutno povzroča 2 % svetovnih emisij CO2 in ker bi ta panoga lahko zmanjšala svoje emisije CO2 ter predvsem razvijala inovativne in energetsko učinkovite izvedbe za celotno gospodarstvo, |
| --- | --- |

G.

ker IKT sektor trenutno povzroča 2 % svetovnih emisij CO2 in ker bi ta panoga lahko zmanjšala svoje emisije CO2 ter predvsem razvijala inovativne in energetsko učinkovite izvedbe za celotno gospodarstvo,

| H. | ker je treba spoštovati tehnološko nevtralnost, da bi lahko Evropska unija uporabila vso ustrezno tehnologijo, ki temelji na IKT, in s tem uresničila cilje v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

H.

ker je treba spoštovati tehnološko nevtralnost, da bi lahko Evropska unija uporabila vso ustrezno tehnologijo, ki temelji na IKT, in s tem uresničila cilje v zvezi z emisijami toplogrednih plinov,

| I. | ker IKT industrija ponuja orodja, ki so ključna pri spremljanju učinkovitosti sistemov glede na njihovo porabo energije, |
| --- | --- |

I.

ker IKT industrija ponuja orodja, ki so ključna pri spremljanju učinkovitosti sistemov glede na njihovo porabo energije,

| J. | ker obstaja že vrsto programov in pobud EU, ki podpirajo raziskave na področju IKT ter inovacije na področju energije (Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Podporni program za politiko IKT ter Evropski operativni programi za inteligentno energijo); ker tudi davčne spodbude in instrumenti državne pomoči na tem področju zagotavljajo finančno pomoč in spodbujajo iskanje rešitev za inteligentno energetsko učinkovitost, |
| --- | --- |

J.

ker obstaja že vrsto programov in pobud EU, ki podpirajo raziskave na področju IKT ter inovacije na področju energije (Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Podporni program za politiko IKT ter Evropski operativni programi za inteligentno energijo); ker tudi davčne spodbude in instrumenti državne pomoči na tem področju zagotavljajo finančno pomoč in spodbujajo iskanje rešitev za inteligentno energetsko učinkovitost,

| K. | ker imajo industrija ter mala in srednje velika podjetja ključno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti z uporabo IKT in inovacij, |
| --- | --- |

K.

ker imajo industrija ter mala in srednje velika podjetja ključno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti z uporabo IKT in inovacij,

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za večjo ozaveščenost (na primer s predstavitvenimi projekti) o pomenu IKT za izboljšanje energetske učinkovitosti v gospodarstvu Evropske unije, saj so gonilna sila večje produktivnosti in rasti ter zmanjšanja stroškov, ki prispeva h konkurenčnosti, trajnostnemu razvoju in boljši kakovosti življenja državljanov Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za večjo ozaveščenost (na primer s predstavitvenimi projekti) o pomenu IKT za izboljšanje energetske učinkovitosti v gospodarstvu Evropske unije, saj so gonilna sila večje produktivnosti in rasti ter zmanjšanja stroškov, ki prispeva h konkurenčnosti, trajnostnemu razvoju in boljši kakovosti življenja državljanov Evropske unije;

| 2. | predlaga prihodnjim predsedstvom Sveta, da v času predsedovanja med prednostnimi nalogami obravnavajo vprašanje informacijske in komunikacijske tehnologije ter njen pomen pri spopadanju s podnebnimi spremembami in prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

2.

predlaga prihodnjim predsedstvom Sveta, da v času predsedovanja med prednostnimi nalogami obravnavajo vprašanje informacijske in komunikacijske tehnologije ter njen pomen pri spopadanju s podnebnimi spremembami in prilagajanju nanje;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za uskladitev meril, pristopov in sprememb zakonodaje, povezanih z energetsko učinkovitostjo, in naj sprejmejo celovit pristop, tako da bodo države članice obravnavale ne le posamezne dele, temveč sisteme kot celoto (npr. pametne stavbe); poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi v svoje smernice za presojo vpliva vključila oceno možnega varčevanja energije z uporabo rešitev, ki temeljijo na IKT; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za uskladitev meril, pristopov in sprememb zakonodaje, povezanih z energetsko učinkovitostjo, in naj sprejmejo celovit pristop, tako da bodo države članice obravnavale ne le posamezne dele, temveč sisteme kot celoto (npr. pametne stavbe); poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi v svoje smernice za presojo vpliva vključila oceno možnega varčevanja energije z uporabo rešitev, ki temeljijo na IKT;

| 4. | poziva države članice, ki še niso razvile zelene strategije, temelječe na uporabi informacijske tehnologije / IKT, ki bi lahko prispevala k postopnemu zmanjšanju emisij CO2 v Evropski uniji, naj to storijo; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, ki še niso razvile zelene strategije, temelječe na uporabi informacijske tehnologije / IKT, ki bi lahko prispevala k postopnemu zmanjšanju emisij CO2 v Evropski uniji, naj to storijo;

| 5. | poziva države članice, naj še naprej uporabljajo „zelena javna naročila“, da bi s tem javne službe, ki so lahko zgled pri spodbujanju energetsko učinkovitih rešitev, spodbujale k uporabi rešitev IKT; poziva javni sektor, začenši z institucijami EU, naj čim bolj uporabljajo nepapirnate oblike pisarniškega poslovanja in upravljanja dokumentov, elektronsko upravljanje, delo na daljavo ter video- in telekonference; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo in pripravi akcijski načrt za zmanjšanje porabe energije v institucijah EU; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj še naprej uporabljajo „zelena javna naročila“, da bi s tem javne službe, ki so lahko zgled pri spodbujanju energetsko učinkovitih rešitev, spodbujale k uporabi rešitev IKT; poziva javni sektor, začenši z institucijami EU, naj čim bolj uporabljajo nepapirnate oblike pisarniškega poslovanja in upravljanja dokumentov, elektronsko upravljanje, delo na daljavo ter video- in telekonference; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo in pripravi akcijski načrt za zmanjšanje porabe energije v institucijah EU;

| 6. | poudarja, da si je treba na vseh stopnjah odločanja bolj prizadevati za uporabo vseh razpoložljivih finančnih orodij (kot so Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ustrezni operativni programi, ki jih podpira kohezijska politika ter nacionalni in regionalni programi), da bi se izvajale in sprejemale nove tehnološke rešitve, temelječe na IKT, ki povečujejo energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj opredeli, da je treba najmanj 5 % sredstev iz strukturnih skladov porabiti za izboljšanje energetske učinkovitosti v obstoječih domovih; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da si je treba na vseh stopnjah odločanja bolj prizadevati za uporabo vseh razpoložljivih finančnih orodij (kot so Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ustrezni operativni programi, ki jih podpira kohezijska politika ter nacionalni in regionalni programi), da bi se izvajale in sprejemale nove tehnološke rešitve, temelječe na IKT, ki povečujejo energetsko učinkovitost; poziva Komisijo, naj opredeli, da je treba najmanj 5 % sredstev iz strukturnih skladov porabiti za izboljšanje energetske učinkovitosti v obstoječih domovih;

| 7. | poziva Komisijo, naj podpre sistematičen pristop k iskanju rešitev za inteligentne IKT, ki posebno pozornost namenjajo zmanjšanju emisij pri razvoju mest, zlasti z inteligentno gradnjo, inteligentno cestno razsvetljavo, inteligentnimi prenosnimi in distribucijskimi omrežji ter z ureditvijo prevoza v realnem času; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj podpre sistematičen pristop k iskanju rešitev za inteligentne IKT, ki posebno pozornost namenjajo zmanjšanju emisij pri razvoju mest, zlasti z inteligentno gradnjo, inteligentno cestno razsvetljavo, inteligentnimi prenosnimi in distribucijskimi omrežji ter z ureditvijo prevoza v realnem času;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo finančnih pobud za tehnologije inteligentnih omrežij; poleg tega poziva države članice, naj spodbujajo uporabo najbolj napredne daljinske senzorske tehnologije, ki bo pomagala zmanjšati izgubo energije z odkrivanjem uhajanja, blokad ali drugih težav v večjih energetskih infrastrukturah; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo finančnih pobud za tehnologije inteligentnih omrežij; poleg tega poziva države članice, naj spodbujajo uporabo najbolj napredne daljinske senzorske tehnologije, ki bo pomagala zmanjšati izgubo energije z odkrivanjem uhajanja, blokad ali drugih težav v večjih energetskih infrastrukturah;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z industrijo, potrošniki, javnimi organi, univerzami in raziskovalnimi ustanovami podpirajo preizkušanje, potrjevanje, uvajanje in razširjanje računalniško podprtih metod ter metod, ki temeljijo na IKT, za izboljšanje energetske učinkovitosti – predvsem z izboljšanimi elektroenergetskimi omrežji, energetsko učinkovitimi zgradbami, inteligentno razsvetljavo, avtomatizacijo industrijskih procesov, virtualizacijo, dematerializacijo in nadomeščanjem fizičnih potovanj s tele- in videokonferencami; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z industrijo, potrošniki, javnimi organi, univerzami in raziskovalnimi ustanovami podpirajo preizkušanje, potrjevanje, uvajanje in razširjanje računalniško podprtih metod ter metod, ki temeljijo na IKT, za izboljšanje energetske učinkovitosti – predvsem z izboljšanimi elektroenergetskimi omrežji, energetsko učinkovitimi zgradbami, inteligentno razsvetljavo, avtomatizacijo industrijskih procesov, virtualizacijo, dematerializacijo in nadomeščanjem fizičnih potovanj s tele- in videokonferencami;

| 10. | poziva države članice, naj izrabijo potencial IKT za oblikovanje novih poslovnih modelov – zlasti na energetskem trgu in pri elektronskem trgovanju z energijo, pa tudi v celotnem gospodarstvu – da bi se spodbudila okoljska inovativnost in podjetništvo; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj izrabijo potencial IKT za oblikovanje novih poslovnih modelov – zlasti na energetskem trgu in pri elektronskem trgovanju z energijo, pa tudi v celotnem gospodarstvu – da bi se spodbudila okoljska inovativnost in podjetništvo;

| 11. | poziva države članice, ki še niso uvedle ustreznih spodbud za uresničitev zahtev iz Direktive 2006/32/ES, ki zadevajo namestitev inteligentnih merilnih sistemov električne energije v podjetjih, javnih službah in gospodinjstvih, naj to storijo čim prej; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo IKT za samodejno delovanje (inteligentni merilni sistemi in pregled trenutne potrebe po energiji, tudi v gospodinjstvih) z naložbami v celoti prodrle do leta 2019; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, ki še niso uvedle ustreznih spodbud za uresničitev zahtev iz Direktive 2006/32/ES, ki zadevajo namestitev inteligentnih merilnih sistemov električne energije v podjetjih, javnih službah in gospodinjstvih, naj to storijo čim prej; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo IKT za samodejno delovanje (inteligentni merilni sistemi in pregled trenutne potrebe po energiji, tudi v gospodinjstvih) z naložbami v celoti prodrle do leta 2019;

| 12. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj znatno vlagajo v sisteme decentralizirane proizvodnje energije, temelječe na IKT (vključno z uporabo soproizvodnje toplote in električne energije, po možnosti mešane z obnovljivimi viri energije, kot je tehnologija, ki temelji na solarni energiji, s poudarkom na inteligentni tehnologiji zbiralnikov sončne energije in vetrni tehnologiji), ter ustrezno spremenijo zakonodajo Skupnosti in držav članic; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj IKT vedno obravnavajo skupaj z decentralizirano proizvodnjo in distribucijo energije; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj znatno vlagajo v sisteme decentralizirane proizvodnje energije, temelječe na IKT (vključno z uporabo soproizvodnje toplote in električne energije, po možnosti mešane z obnovljivimi viri energije, kot je tehnologija, ki temelji na solarni energiji, s poudarkom na inteligentni tehnologiji zbiralnikov sončne energije in vetrni tehnologiji), ter ustrezno spremenijo zakonodajo Skupnosti in držav članic; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj IKT vedno obravnavajo skupaj z decentralizirano proizvodnjo in distribucijo energije;

| 13. | poziva države članice, naj ustvarijo boljše pogoje za uporabo IKT v energetsko intenzivni industriji, zlasti gradbeni industriji (na primer z uvajanje napredne vgrajene tehnologije za spremljanje in nadzor proizvodnih linij), saj 10 % vseh emisij CO2 izvira iz proizvodnje gradbenih materialov; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj ustvarijo boljše pogoje za uporabo IKT v energetsko intenzivni industriji, zlasti gradbeni industriji (na primer z uvajanje napredne vgrajene tehnologije za spremljanje in nadzor proizvodnih linij), saj 10 % vseh emisij CO2 izvira iz proizvodnje gradbenih materialov;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo tudi na energetsko učinkovitost obstoječih hiš in drugih stavb, saj 40 % celotne porabe energije porabijo stavbe; v zvezi s tem poziva, naj se ustvarijo boljši pogoji za uporabo IKT v inteligentni gradnji; spodbuja države članice, naj spodbujajo obnovo starejših stavb ter gradnjo pasivnih hiš in hiš z ničelno stopnjo emisij; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo tudi na energetsko učinkovitost obstoječih hiš in drugih stavb, saj 40 % celotne porabe energije porabijo stavbe; v zvezi s tem poziva, naj se ustvarijo boljši pogoji za uporabo IKT v inteligentni gradnji; spodbuja države članice, naj spodbujajo obnovo starejših stavb ter gradnjo pasivnih hiš in hiš z ničelno stopnjo emisij;

| 15. | pozdravlja začetek posvetovalnega in partnerskega procesa o IKT; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo tesnejše sodelovanje med partnerji na področju gradbeništva, energetske učinkovitosti ter IKT, zlasti s pomočjo skupnih tehnoloških pobud, kot sta Artemis in energetsko učinkovite stavbe (E2B); poziva vse partnerje, naj skupaj oblikujejo odprte norme in standarde, da bi zagotovili združljivost različnih tehnologij; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja začetek posvetovalnega in partnerskega procesa o IKT; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo tesnejše sodelovanje med partnerji na področju gradbeništva, energetske učinkovitosti ter IKT, zlasti s pomočjo skupnih tehnoloških pobud, kot sta Artemis in energetsko učinkovite stavbe (E2B); poziva vse partnerje, naj skupaj oblikujejo odprte norme in standarde, da bi zagotovili združljivost različnih tehnologij;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene projekte na področju novih IKT ter njihovih aplikacij z visokim potencialom energetske učinkovitosti, zlasti mikro- in nanoelektronike kot tudi nove kvantne tehnologije in tehnologije, ki temelji na fotoniki; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene projekte na področju novih IKT ter njihovih aplikacij z visokim potencialom energetske učinkovitosti, zlasti mikro- in nanoelektronike kot tudi nove kvantne tehnologije in tehnologije, ki temelji na fotoniki;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti na področju tehnologije razsvetljave in aplikacij inteligentne razsvetljave, da bi se odločneje spodbudila uvedba energetsko učinkovitejše razsvetljave v zaprtih in odprtih javnih prostorih, s poudarkom na močno učinkovitih svetlečih diodah (LED); poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave na področju sistemov razsvetljave kot celote in ne samo njihovih sestavnih delov; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno podprejo raziskave in tehnološki razvoj ter predstavitvene dejavnosti na področju tehnologije razsvetljave in aplikacij inteligentne razsvetljave, da bi se odločneje spodbudila uvedba energetsko učinkovitejše razsvetljave v zaprtih in odprtih javnih prostorih, s poudarkom na močno učinkovitih svetlečih diodah (LED); poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo raziskave na področju sistemov razsvetljave kot celote in ne samo njihovih sestavnih delov;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj karseda izkoristijo možnosti sistema satelitske navigacije Galileo in s tem zagotovijo najširšo možno uporabo ustreznih aplikacij v prometu v kombinaciji z IKT, zlasti pri vodenju in organizaciji pretoka prometa, posredovanju informacij o pretoku blaga in ljudi v realnem času ter optimalni izbiri poti in načina prevoza; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj karseda izkoristijo možnosti sistema satelitske navigacije Galileo in s tem zagotovijo najširšo možno uporabo ustreznih aplikacij v prometu v kombinaciji z IKT, zlasti pri vodenju in organizaciji pretoka prometa, posredovanju informacij o pretoku blaga in ljudi v realnem času ter optimalni izbiri poti in načina prevoza;

| 19. | poziva države članice, naj na nacionalni in lokalni ravni sodelujejo pri usklajevanju pristopa do energetsko učinkovite in okolju prijazne mobilnosti, temelječe na inteligentnih rešitvah, ki jih ponujajo na IKT temelječe tehnologije (kot so optimiziranje zasebnega prevoza, pametna logistika, učinkovita vozila ter spremljanje, načrtovanje in simulacija pretoka prometa), da bi zagotovile interoperabilnost, nižje stroške in večji učinek; poleg tega jih poziva, naj pri oblikovanju in uvajanju standardov EU in svetovnih standardov za pametne prevozne sisteme podpirajo standardizacijske organe; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj na nacionalni in lokalni ravni sodelujejo pri usklajevanju pristopa do energetsko učinkovite in okolju prijazne mobilnosti, temelječe na inteligentnih rešitvah, ki jih ponujajo na IKT temelječe tehnologije (kot so optimiziranje zasebnega prevoza, pametna logistika, učinkovita vozila ter spremljanje, načrtovanje in simulacija pretoka prometa), da bi zagotovile interoperabilnost, nižje stroške in večji učinek; poleg tega jih poziva, naj pri oblikovanju in uvajanju standardov EU in svetovnih standardov za pametne prevozne sisteme podpirajo standardizacijske organe;

| 20. | poziva države članice, naj uvajajo programe in spodbude za izboljšanje emisijskih vrednosti obstoječih vozil, zlasti z uporabo naprednih rešitev IKT pri preoblikovanju sistemov za nadzorovanje emisij in z uvedbo mobilnih platform za spremljanje v realnem času; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj uvajajo programe in spodbude za izboljšanje emisijskih vrednosti obstoječih vozil, zlasti z uporabo naprednih rešitev IKT pri preoblikovanju sistemov za nadzorovanje emisij in z uvedbo mobilnih platform za spremljanje v realnem času;

| 21. | spodbuja države članice, naj podpirajo informacijske kampanje za ozaveščanje javnosti o varčevanju z energijo ter šolanje za voznike cestnih vozil za energetsko varčno vožnjo; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba dati prednost uvajanju pilotnih programov za predstavitev najboljših aplikacij v prometu, še posebej z uporabo dodane vrednosti rešitev IKT obstoječim tehnologijam na lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, naj podpirajo informacijske kampanje za ozaveščanje javnosti o varčevanju z energijo ter šolanje za voznike cestnih vozil za energetsko varčno vožnjo; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba dati prednost uvajanju pilotnih programov za predstavitev najboljših aplikacij v prometu, še posebej z uporabo dodane vrednosti rešitev IKT obstoječim tehnologijam na lokalni ravni;

| 22. | poziva Komisijo, naj objavi najboljše prakse iskanja energetsko učinkovitih rešitev pri upravljanju prometa, ki bodo v pomoč lokalnim oblastem, in skupaj s predstavniki industrije za ekološko vožnjo pripravi seznam ekoloških inovacij, kot so na primer pokazatelj nizke porabe goriva, programska oprema, ki spremlja notranji tlak v pnevmatiki, dinamični ekološki navigacijski sistem, uravnavanje hitrosti vožnje, prilagodljiv nadzor potovanja in ocena vpliva na okolje glede na profil vožnje v realnem času; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj objavi najboljše prakse iskanja energetsko učinkovitih rešitev pri upravljanju prometa, ki bodo v pomoč lokalnim oblastem, in skupaj s predstavniki industrije za ekološko vožnjo pripravi seznam ekoloških inovacij, kot so na primer pokazatelj nizke porabe goriva, programska oprema, ki spremlja notranji tlak v pnevmatiki, dinamični ekološki navigacijski sistem, uravnavanje hitrosti vožnje, prilagodljiv nadzor potovanja in ocena vpliva na okolje glede na profil vožnje v realnem času;

| 23. | poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za večjo ozaveščenost lokalnih organov, da pri načrtovanju mest in upravljanju stanovanj ter zagotavljanju energetsko učinkovitih digitalnih storitev vključijo uporabo modelnih orodij IKT; pozdravlja pobudo združenja županov, ki v stalno mrežo združuje župane najnaprednejših mest v Evropi; poziva, da pri tej pobudi posebno pozornost namenijo IKT za večjo energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za večjo ozaveščenost lokalnih organov, da pri načrtovanju mest in upravljanju stanovanj ter zagotavljanju energetsko učinkovitih digitalnih storitev vključijo uporabo modelnih orodij IKT; pozdravlja pobudo združenja županov, ki v stalno mrežo združuje župane najnaprednejših mest v Evropi; poziva, da pri tej pobudi posebno pozornost namenijo IKT za večjo energetsko učinkovitost;

| 24. | poziva države članice, naj ustrezno pozornosti namenijo uporabi IKT v proizvodni industriji, ter poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči večji dostop do raziskovalnih in razvojnih projektov, ki vsebujejo pomemben prispevek IKT k proizvodni industriji, od katere je neposredno ali posredno odvisnih 70 % delovnih mest v Evropski uniji, kar spodbuja najboljše prakse za modernizacijo proizvodne industrije EU; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj ustrezno pozornosti namenijo uporabi IKT v proizvodni industriji, ter poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči večji dostop do raziskovalnih in razvojnih projektov, ki vsebujejo pomemben prispevek IKT k proizvodni industriji, od katere je neposredno ali posredno odvisnih 70 % delovnih mest v Evropski uniji, kar spodbuja najboljše prakse za modernizacijo proizvodne industrije EU;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo industrijo informacijske in komunikacijske tehnologije, da bodo zmanjšale emisije ogljika z izpolnjevanjem najvišjih standardov učinkovitosti in inovativnosti v celotnem življenjskem ciklu proizvoda ter s spremljanjem porabe energije na vseh stopnjah dobavne verige; spodbuja razvijanje prostovoljnih pobud za zmanjšanje porabe energije v sektorju IKT ter priporoča uporabo programske opreme in operacijskih sistemov, ki porabijo najmanj energije; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo industrijo informacijske in komunikacijske tehnologije, da bodo zmanjšale emisije ogljika z izpolnjevanjem najvišjih standardov učinkovitosti in inovativnosti v celotnem življenjskem ciklu proizvoda ter s spremljanjem porabe energije na vseh stopnjah dobavne verige; spodbuja razvijanje prostovoljnih pobud za zmanjšanje porabe energije v sektorju IKT ter priporoča uporabo programske opreme in operacijskih sistemov, ki porabijo najmanj energije;

| 26. | poziva države članice, naj vlagajo v izobraževanje o energetski učinkovitosti, ki se naj začne že v šoli z vzgajanjem ekološke zavesti med prihodnjimi potrošniki; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj odločno podprejo izobraževalne programe in programe usposabljanja in s tem zagotovijo zadostno število usposobljenih strokovnjakov na področju IKT ter da posameznike in podjetja prek ciljno usmerjenega izobraževanja in usposabljanja spodbudijo k učinkovitim oblikam ravnanja, učinkoviti uporabi opreme, količinski opredelitvi prihrankov energije in razvijanju ekološkega znanja; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj vlagajo v izobraževanje o energetski učinkovitosti, ki se naj začne že v šoli z vzgajanjem ekološke zavesti med prihodnjimi potrošniki; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj odločno podprejo izobraževalne programe in programe usposabljanja in s tem zagotovijo zadostno število usposobljenih strokovnjakov na področju IKT ter da posameznike in podjetja prek ciljno usmerjenega izobraževanja in usposabljanja spodbudijo k učinkovitim oblikam ravnanja, učinkoviti uporabi opreme, količinski opredelitvi prihrankov energije in razvijanju ekološkega znanja;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo ugodnejše zakonodajno okolje z boljšim dostopom do financ za mala in srednje velika podjetja, ki imajo lahko ključno vlogo pri izvajanju rešitev za energetsko učinkovitost, ki temeljijo na IKT; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo ugodnejše zakonodajno okolje z boljšim dostopom do financ za mala in srednje velika podjetja, ki imajo lahko ključno vlogo pri izvajanju rešitev za energetsko učinkovitost, ki temeljijo na IKT;

| 28. | pozdravlja širitev področja sodelovanja z Združenimi državami v okviru programa Energy Star ter vključitev določbe o obveznih javnih naročilih v izvedbeno uredbo; poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja o drugih proizvodih; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja širitev področja sodelovanja z Združenimi državami v okviru programa Energy Star ter vključitev določbe o obveznih javnih naročilih v izvedbeno uredbo; poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja o drugih proizvodih;

| 29. | ugotavlja, da lahko nova tehnologija in novi pristopi v nekaterih primerih povzročijo porast porabe energije v primerjavi s sistemi, ki jih nadomeščajo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile polno osveščenost potrošnikov o energetski učinkovitosti inovativnih sistemov v primerjavi s tehnologijo, ki jo nadomeščajo; poziva Komisijo, naj pripravi metodologijo za ocenjevanje energetske učinkovitosti sistemov; poudarja, da imajo lahko ključno vlogo inteligentni merilniki za obveščanje potrošnikov, ki spremenijo svoje ravnanje oziroma prevzamejo nove sisteme ter s temi spremembami prispevajo k energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da lahko nova tehnologija in novi pristopi v nekaterih primerih povzročijo porast porabe energije v primerjavi s sistemi, ki jih nadomeščajo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile polno osveščenost potrošnikov o energetski učinkovitosti inovativnih sistemov v primerjavi s tehnologijo, ki jo nadomeščajo; poziva Komisijo, naj pripravi metodologijo za ocenjevanje energetske učinkovitosti sistemov; poudarja, da imajo lahko ključno vlogo inteligentni merilniki za obveščanje potrošnikov, ki spremenijo svoje ravnanje oziroma prevzamejo nove sisteme ter s temi spremembami prispevajo k energetski učinkovitosti;

| 30. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s tretjimi državami, da bodo IKT za energetsko učinkovitost bolj dostopne; poziva tudi k vzpostavitvi skupnih standardov za energetsko učinkovite izdelke, zlasti za projekte EU v okviru programa Energy Star z visokimi dosežki na področju energetske učinkovitosti in okoljskega vpliva, ki bi se lahko prenesli in izvajali v tretjih državah; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s tretjimi državami, da bodo IKT za energetsko učinkovitost bolj dostopne; poziva tudi k vzpostavitvi skupnih standardov za energetsko učinkovite izdelke, zlasti za projekte EU v okviru programa Energy Star z visokimi dosežki na področju energetske učinkovitosti in okoljskega vpliva, ki bi se lahko prenesli in izvajali v tretjih državah;

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo dejavno podporo uvajanju aplikacij IKT z veliko možnostjo varčevanja energije v oddaljenih regijah Evropske unije, kot so otoki, gorska in odročna območja; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj zagotovijo dejavno podporo uvajanju aplikacij IKT z veliko možnostjo varčevanja energije v oddaljenih regijah Evropske unije, kot so otoki, gorska in odročna območja;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(2)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(3)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

(4)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

(5)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(6)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(7)  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0354.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0033.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0007.

(11)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 876.

(12)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.

(13)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 133.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/91

---

Vračanje in preselitev zapornikov iz Gvantanama

P6_TA(2009)0045

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Gvantanamu

(2010/C 67 E/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodnih, evropskih in nacionalnih instrumentov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter prepovedi samovoljnega pripora, prisilnih izginotij in mučenja, kot sta Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah in Konvencija proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih, evropskih in nacionalnih instrumentov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter prepovedi samovoljnega pripora, prisilnih izginotij in mučenja, kot sta Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah in Konvencija proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984,

| — | ob upoštevanju čezatlantskega sodelovanja med Združenimi državami Amerike ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami, zlasti na področju boja proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju čezatlantskega sodelovanja med Združenimi državami Amerike ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami, zlasti na področju boja proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Gvantanamu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Gvantanamu (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 16. februarja 2006 o Gvantanamu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 16. februarja 2006 o Gvantanamu (2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 10. marca 2004 Svetu o pravici ujetnikov v Gvantanamu do pravičnega sojenja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 10. marca 2004 Svetu o pravici ujetnikov v Gvantanamu do pravičnega sojenja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2002 o zapornikih v zalivu Gvantanamo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2002 o zapornikih v zalivu Gvantanamo (4),

| — | ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju poročila komisije Združenih narodov za človekove pravice z dne 15. februarja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisije Združenih narodov za človekove pravice z dne 15. februarja 2006,

| — | ob upoštevanju izjav posebnih poročevalcev Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav posebnih poročevalcev Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil Odbora Združenih narodov proti mučenju v zvezi z Združenimi državami Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil Odbora Združenih narodov proti mučenju v zvezi z Združenimi državami Amerike,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2009,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja za človekove pravice Sveta Evrope z dne 19. januarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja za človekove pravice Sveta Evrope z dne 19. januarja 2009,

| — | ob upoštevanju izjave koordinatorja EU za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave koordinatorja EU za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju izjav komisarja EU za pravosodje, svobodo in varnost ter predsedstva EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarja EU za pravosodje, svobodo in varnost ter predsedstva EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (5) ter dejavnosti Sveta Evrope v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (5) ter dejavnosti Sveta Evrope v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so po terorističnih napadih 11. septembra 2001 ZDA januarja 2002 v zalivu Gvantanamo na Kubi postavile močno zavarovan center za pridržanje, v katerem so priprte osebe, osumljene terorizma, |
| --- | --- |

A.

ker so po terorističnih napadih 11. septembra 2001 ZDA januarja 2002 v zalivu Gvantanamo na Kubi postavile močno zavarovan center za pridržanje, v katerem so priprte osebe, osumljene terorizma,

| B. | ker se v zalivu Gvantanamo zapornikom odrekajo temeljne človekove pravice, zlasti pravica do pravičnega sojenja, in so bili podvrženi krutim metodam zasliševanja, recimo simulaciji utapljanja, ki pomenijo kruto, nečloveško ali ponižujoč ravnanje, |
| --- | --- |

B.

ker se v zalivu Gvantanamo zapornikom odrekajo temeljne človekove pravice, zlasti pravica do pravičnega sojenja, in so bili podvrženi krutim metodam zasliševanja, recimo simulaciji utapljanja, ki pomenijo kruto, nečloveško ali ponižujoč ravnanje,

| C. | ker so sodišča ZDA, tudi vrhovno sodišče, v vrsti sodb priznala delne in omejene pravice, vključno z možnostjo dostopa do civilnih sodišč ZDA, |
| --- | --- |

C.

ker so sodišča ZDA, tudi vrhovno sodišče, v vrsti sodb priznala delne in omejene pravice, vključno z možnostjo dostopa do civilnih sodišč ZDA,

| D. | ker seznam, ki so ga objavile oblasti ZDA, vključuje 759 nekdanjih in trenutnih zapornikov Gvantanama; ker je bilo 525 zapornikov izpuščenih, pet pa jih je umrlo v priporu; ker je trenutno v Gvantanamu kakih 250 zapornikov, od katerih:






  — | mnogi ostajajo v Gvantanamu samo zato, ker se nimajo kam vrniti na varno; gre za ljudi, ki jih ZDA niso oziroma ne bodo obtožile nobenega kriminalnega dejanja, |
| --- | --- | --- |

D.

ker seznam, ki so ga objavile oblasti ZDA, vključuje 759 nekdanjih in trenutnih zapornikov Gvantanama; ker je bilo 525 zapornikov izpuščenih, pet pa jih je umrlo v priporu; ker je trenutno v Gvantanamu kakih 250 zapornikov, od katerih:

—

mnogi ostajajo v Gvantanamu samo zato, ker se nimajo kam vrniti na varno; gre za ljudi, ki jih ZDA niso oziroma ne bodo obtožile nobenega kriminalnega dejanja,

| — | se za nekatere preučuje možnost pregona in sojenja, |
| --- | --- |

—

se za nekatere preučuje možnost pregona in sojenja,

| — | se za nekatere domneva, da so potencialno nevarni, a jih ZDA ne nameravajo sodno preganjati, |
| --- | --- |

—

se za nekatere domneva, da so potencialno nevarni, a jih ZDA ne nameravajo sodno preganjati,

| E. | ker so zaradi mučenja in uporabe drugih nezakonitih metod pridobljeni „dokazi“ nesprejemljivi za sodišče, sodni pregon in obsodbe zaradi terorizma pa so zato nemogoči, |
| --- | --- |

E.

ker so zaradi mučenja in uporabe drugih nezakonitih metod pridobljeni „dokazi“ nesprejemljivi za sodišče, sodni pregon in obsodbe zaradi terorizma pa so zato nemogoči,

| F. | ker organi ZDA trdijo, da je bilo 61 nekdanjih zapornikov v zalivu Gvantanamo vpletenih v teroristična dejanja, odkar so bili izpuščeni, |
| --- | --- |

F.

ker organi ZDA trdijo, da je bilo 61 nekdanjih zapornikov v zalivu Gvantanamo vpletenih v teroristična dejanja, odkar so bili izpuščeni,

| 1. | močno odobrava odločitev predsednika ZDA Baracka Obame, da zapre center za pridržanje v zalivu Gvantanamo, in s tem povezane druge izvršilne odredbe, ki so znamenje pomembnih sprememb v politiki ZDA proti spoštovanju humanitarnega in mednarodnega prava; spodbuja novo administracijo, naj še naprej ukrepa v tem smislu; |
| --- | --- |

1.

močno odobrava odločitev predsednika ZDA Baracka Obame, da zapre center za pridržanje v zalivu Gvantanamo, in s tem povezane druge izvršilne odredbe, ki so znamenje pomembnih sprememb v politiki ZDA proti spoštovanju humanitarnega in mednarodnega prava; spodbuja novo administracijo, naj še naprej ukrepa v tem smislu;

| 2. | opozarja, da je glavna odgovornost za celoten proces zaprtja centra za pridržanje v zalivu Gvantanamo in za prihodnost zapornikov na strani ZDA; vseeno pa poudarja, da so za spoštovanje mednarodnega prava in temeljnih pravic odgovorne vse demokratične države, zlasti EU in njene države članice, ki predstavljajo skupnost vrednot; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je glavna odgovornost za celoten proces zaprtja centra za pridržanje v zalivu Gvantanamo in za prihodnost zapornikov na strani ZDA; vseeno pa poudarja, da so za spoštovanje mednarodnega prava in temeljnih pravic odgovorne vse demokratične države, zlasti EU in njene države članice, ki predstavljajo skupnost vrednot;

| 3. | vabi ZDA, naj zagotovijo, da bodo zapornikom iz Gvantanama priznane človekove pravice in temeljne svoboščine na podlagi mednarodnega prava in ustavnega prava ZDA ter:






  — | naj se vsakemu zaporniku, proti kateremu imajo ZDA dovolj dokazov, brez odlašanja zagotovi ustrezno pravično in javno sojenje pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem, in naj se jih, če bodo obsojeni, zapre v ZDA, |
| --- | --- | --- |

3.

vabi ZDA, naj zagotovijo, da bodo zapornikom iz Gvantanama priznane človekove pravice in temeljne svoboščine na podlagi mednarodnega prava in ustavnega prava ZDA ter:

—

naj se vsakemu zaporniku, proti kateremu imajo ZDA dovolj dokazov, brez odlašanja zagotovi ustrezno pravično in javno sojenje pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim sodiščem, in naj se jih, če bodo obsojeni, zapre v ZDA,

| — | naj se omogoči vsakemu zaporniku, ki ne bo obtožen in se prostovoljno odloči za vrnitev, da se kolikor mogoče hitro vrne v državo izvora, |
| --- | --- |

—

naj se omogoči vsakemu zaporniku, ki ne bo obtožen in se prostovoljno odloči za vrnitev, da se kolikor mogoče hitro vrne v državo izvora,

| — | naj dobi vsak zapornik, ki ni obtožen, a se ne more vrniti v državo izvora zaradi resnične nevarnosti, da bo tam mučen ali preganjan, možnost vstopa v ZDA in humanitarno zaščito na celinskem delu ZDA ter možnost poprave krivic; |
| --- | --- |

—

naj dobi vsak zapornik, ki ni obtožen, a se ne more vrniti v državo izvora zaradi resnične nevarnosti, da bo tam mučen ali preganjan, možnost vstopa v ZDA in humanitarno zaščito na celinskem delu ZDA ter možnost poprave krivic;

| 4. | poziva države članice, naj, če bo za to zaprosila administracija ZDA, sodelujejo pri iskanju rešitev, naj bodo pripravljene sprejeti zapornike iz Gvantanama v EU, da bi tako prispevale h krepitvi mednarodnega prava, ter naj kot prednostno zagotovijo vsem pravično in humano obravnavo; ter opozarja države članice, da je njihova dolžnost lojalno sodelovati pri vzajemnem posvetovanju o možnih posledicah za javno varnost po vsej EU; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj, če bo za to zaprosila administracija ZDA, sodelujejo pri iskanju rešitev, naj bodo pripravljene sprejeti zapornike iz Gvantanama v EU, da bi tako prispevale h krepitvi mednarodnega prava, ter naj kot prednostno zagotovijo vsem pravično in humano obravnavo; ter opozarja države članice, da je njihova dolžnost lojalno sodelovati pri vzajemnem posvetovanju o možnih posledicah za javno varnost po vsej EU;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze NATO, generalnemu sekretarju in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope, Generalnemu sekretarju Združenih narodov ter predsedniku in kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze NATO, generalnemu sekretarju in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope, Generalnemu sekretarju Združenih narodov ter predsedniku in kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 136.

(2)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 423.

(3)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 640.

(4)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 353.

(5)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

---

Četrtek, 5. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/94

---

Izvajanje Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008

P6_TA(2009)0047

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev v Evropski uniji: obiski Odbora LIBE v obdobju 2005–2008 (2008/2235(INI))

(2010/C 67 E/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (1) („Direktiva o sprejemu“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (1) („Direktiva o sprejemu“),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopka za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (2) („Direktiva o postopkih“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopka za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (2) („Direktiva o postopkih“),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (3) („Uredba Dublin II“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (3) („Uredba Dublin II“),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. novembra 2007 o uporabi Direktive 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (KOM(2007)0745), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. novembra 2007 o uporabi Direktive 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (KOM(2007)0745),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 5 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 5 in 8,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročil delegacij Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Italiji (Lampeduza), Španiji (Ceuta in Melilla, Kanarski otoki), Franciji (Pariz), na Malti, v Grčiji, Belgiji, Združenem kraljestvu, na Nizozemskem, Poljskem, Danskem in na Cipru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil delegacij Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Italiji (Lampeduza), Španiji (Ceuta in Melilla, Kanarski otoki), Franciji (Pariz), na Malti, v Grčiji, Belgiji, Združenem kraljestvu, na Nizozemskem, Poljskem, Danskem in na Cipru,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o Lampedusi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o Lampedusi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o razmerah v begunskih taboriščih na Malti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o razmerah v begunskih taboriščih na Malti (5),

| — | ob upoštevanju predloga za prenovitev Direktive o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (KOM(2008)0815) (v nadaljevanju „predlog za prenovitev“) in predloga za revizijo Uredbe Dublin II (KOM(2008)0820), ki ju je Komisija skupaj predložila 3. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za prenovitev Direktive o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil v državah članicah (KOM(2008)0815) (v nadaljevanju „predlog za prenovitev“) in predloga za revizijo Uredbe Dublin II (KOM(2008)0820), ki ju je Komisija skupaj predložila 3. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0024/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0024/2009),

| A. | ker je Direktiva o sprejemu o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil ključni element prve faze skupnega evropskega azilnega sistema, |
| --- | --- |

A.

ker je Direktiva o sprejemu o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil ključni element prve faze skupnega evropskega azilnega sistema,

| B. | ker se Direktiva o sprejemu uporablja za prosilce za azil in begunce, |
| --- | --- |

B.

ker se Direktiva o sprejemu uporablja za prosilce za azil in begunce,

| C. | ker morajo biti temeljne pravice, kot je pravica do dostojnega življenja, varstva družinskega življenja, dostopa do zdravstvene oskrbe in pravica do pritožbe, ves čas zajamčene, |
| --- | --- |

C.

ker morajo biti temeljne pravice, kot je pravica do dostojnega življenja, varstva družinskega življenja, dostopa do zdravstvene oskrbe in pravica do pritožbe, ves čas zajamčene,

| D. | ker Direktiva o sprejemu in Direktiva o postopkih državam članicam nalagata, da prosilcem za azil nudijo pisne informacije o njihovih pravicah in o organizacijah, ki zagotavljajo pomoč; ker je za prosilce za azil in priseljence zaradi zapletenih postopkov in kratkih rokov, zlasti, kadar gre za pospešeni postopek, temeljnega pomena, da lahko pridobijo ustrezne pravne nasvete, imajo po potrebi dostop do tolmača in prejemajo sklepe, ki jih zadevajo, v jeziku, za katerega se lahko smiselno domneva, da ga razumejo, |
| --- | --- |

D.

ker Direktiva o sprejemu in Direktiva o postopkih državam članicam nalagata, da prosilcem za azil nudijo pisne informacije o njihovih pravicah in o organizacijah, ki zagotavljajo pomoč; ker je za prosilce za azil in priseljence zaradi zapletenih postopkov in kratkih rokov, zlasti, kadar gre za pospešeni postopek, temeljnega pomena, da lahko pridobijo ustrezne pravne nasvete, imajo po potrebi dostop do tolmača in prejemajo sklepe, ki jih zadevajo, v jeziku, za katerega se lahko smiselno domneva, da ga razumejo,

| E. | ker je prizadevanje za jasne, pravične, učinkovite in sorazmerne azilne postopke (zlasti merila sprejetja ali zavrnitve prošnje za azil) pomembno, da se zagotovi učinkovit dostop do azila, |
| --- | --- |

E.

ker je prizadevanje za jasne, pravične, učinkovite in sorazmerne azilne postopke (zlasti merila sprejetja ali zavrnitve prošnje za azil) pomembno, da se zagotovi učinkovit dostop do azila,

| F. | ker imajo v skladu s členom 7 Direktive o sprejemu prosilci za azil pravico do prostega gibanja znotraj države članice, v kateri so zaprosili za azil, vendar lahko države članice to pravico omejijo, |
| --- | --- |

F.

ker imajo v skladu s členom 7 Direktive o sprejemu prosilci za azil pravico do prostega gibanja znotraj države članice, v kateri so zaprosili za azil, vendar lahko države članice to pravico omejijo,

| G. | ker se Direktiva o sprejemu o pogojih za sprejem uporablja za prosilce za azil in begunce, v številnih obiskanih centrih pa so prosilci za azil in nezakoniti migranti pridržani v istih prostorih, |
| --- | --- |

G.

ker se Direktiva o sprejemu o pogojih za sprejem uporablja za prosilce za azil in begunce, v številnih obiskanih centrih pa so prosilci za azil in nezakoniti migranti pridržani v istih prostorih,

| H. | ker Konvencija otrokovih pravicah ščiti pravice vseh mladoletnikov, vključno s tistimi, ki se nahajajo izven svoje države izvora, ter ker Direktiva o sprejemu nalaga državam članicam, da upoštevajo posebni položaj mladoletnikov in jim dodeljuje posebne pravice, kot je pravica do izobrazbe, |
| --- | --- |

H.

ker Konvencija otrokovih pravicah ščiti pravice vseh mladoletnikov, vključno s tistimi, ki se nahajajo izven svoje države izvora, ter ker Direktiva o sprejemu nalaga državam članicam, da upoštevajo posebni položaj mladoletnikov in jim dodeljuje posebne pravice, kot je pravica do izobrazbe,

| I. | ker vse države članice nimajo sprejemnih centrov za vse ali za velik del prosilcev za azil in dajejo prednost alternativnim rešitvam na lokalni ravni ter ker odbor LIBE še ni raziskal tega vidika ravnanja držav članic, |
| --- | --- |

I.

ker vse države članice nimajo sprejemnih centrov za vse ali za velik del prosilcev za azil in dajejo prednost alternativnim rešitvam na lokalni ravni ter ker odbor LIBE še ni raziskal tega vidika ravnanja držav članic,

| J. | ker za namen tega poročila „pridržanje“ pomeni upravni postopek začasne narave, |
| --- | --- |

J.

ker za namen tega poročila „pridržanje“ pomeni upravni postopek začasne narave,

| K. | ker je pridržanje začasni upravni ukrep, ki se razlikuje od pripora v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

K.

ker je pridržanje začasni upravni ukrep, ki se razlikuje od pripora v kazenskih zadevah,

| L. | ker so poslanci ob nekaterih obiskih, kadar je bilo to potrebno zaradi slabih razmer v določenem centru, večkrat ugotovili, da so bile v nekaterih centrih razmere med pridržanjem z vidika higiene, promiskuitete in razpoložljive opreme nevzdržne, ter da pridržanih oseb niso sistematično obveščali o vzrokih za pridržanje, njihovih pravicah in napredku pri obravnavi njihove dokumentacije, |
| --- | --- |

L.

ker so poslanci ob nekaterih obiskih, kadar je bilo to potrebno zaradi slabih razmer v določenem centru, večkrat ugotovili, da so bile v nekaterih centrih razmere med pridržanjem z vidika higiene, promiskuitete in razpoložljive opreme nevzdržne, ter da pridržanih oseb niso sistematično obveščali o vzrokih za pridržanje, njihovih pravicah in napredku pri obravnavi njihove dokumentacije,

Splošne ugotovitve in azilni postopki

| 1. | obžaluje, da se je med nekaterimi opravljenimi obiski izkazalo, da nekatere države članice obstoječe direktive izvajajo pomanjkljivo ali jih ne izvajajo; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev prenosa in ne zgolj formalnega spoštovanja direktiv; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da se je med nekaterimi opravljenimi obiski izkazalo, da nekatere države članice obstoječe direktive izvajajo pomanjkljivo ali jih ne izvajajo; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev prenosa in ne zgolj formalnega spoštovanja direktiv;

| 2. | poudarja, da je treba načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so pravica do dostojnega življenja, varstvo družinskega življenja, dostop do zdravstvene oskrbe, pravica do učinkovite pritožbe zoper pridržanje, ves čas uporabljati ne glede na status zadevnega državljana tretje države; zato ne more sprejeti, da se z osebo ne ravna v skladu s temi načeli zgolj zaradi tega, ker je nezakonito priseljena; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so pravica do dostojnega življenja, varstvo družinskega življenja, dostop do zdravstvene oskrbe, pravica do učinkovite pritožbe zoper pridržanje, ves čas uporabljati ne glede na status zadevnega državljana tretje države; zato ne more sprejeti, da se z osebo ne ravna v skladu s temi načeli zgolj zaradi tega, ker je nezakonito priseljena;

| 3. | obžaluje številne pomanjkljivosti glede pogojev za sprejem, ki pretežno izhajajo iz dejstva, da Direktiva o sprejemu sedaj dopušča državam članicam veliko prostora za diskrecijsko odločanje o vzpostavitvi pogojev za sprejem na nacionalni ravni; zato odobrava omenjen predlog o prenovitvi; |
| --- | --- |

3.

obžaluje številne pomanjkljivosti glede pogojev za sprejem, ki pretežno izhajajo iz dejstva, da Direktiva o sprejemu sedaj dopušča državam članicam veliko prostora za diskrecijsko odločanje o vzpostavitvi pogojev za sprejem na nacionalni ravni; zato odobrava omenjen predlog o prenovitvi;

| 4. | odobrava vsebino predloga Komisije o prenovitvi in se veseli, da je napovedani cilj prenove zagotoviti višje standarde obravnave prosilcev za azil, da se zagotovi dostojno raven življenja in omogoči večjo usklajenost nacionalnih predpisov, ki urejajo pogoje sprejema; |
| --- | --- |

4.

odobrava vsebino predloga Komisije o prenovitvi in se veseli, da je napovedani cilj prenove zagotoviti višje standarde obravnave prosilcev za azil, da se zagotovi dostojno raven življenja in omogoči večjo usklajenost nacionalnih predpisov, ki urejajo pogoje sprejema;

| 5. | izraža zadovoljstvo zaradi predloga Komisije o razširitvi področja delovanja Direktive o sprejemu na subsidiarno zaščito, da se zagotovi enako raven pravic pri vseh oblikah mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

5.

izraža zadovoljstvo zaradi predloga Komisije o razširitvi področja delovanja Direktive o sprejemu na subsidiarno zaščito, da se zagotovi enako raven pravic pri vseh oblikah mednarodne zaščite;

| 6. | poziva države članice, naj pokažejo več solidarnosti do držav, ki se soočajo z največjimi izzivi priseljevanja, in naj se ta solidarnost ne omejuje le na tehnično in/ali finančno solidarnost; poziva Komisijo, naj preuči možnost predložitve evropskega instrumenta solidarnosti, s katerim bi olajšali breme velikega števila beguncev, ki jih sprejemajo države članice z zunanjimi mejami; instrument bi temeljil na načelu spoštovanja želja prosilcev za azil in bi zagotovil visoko raven zaščite; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj pokažejo več solidarnosti do držav, ki se soočajo z največjimi izzivi priseljevanja, in naj se ta solidarnost ne omejuje le na tehnično in/ali finančno solidarnost; poziva Komisijo, naj preuči možnost predložitve evropskega instrumenta solidarnosti, s katerim bi olajšali breme velikega števila beguncev, ki jih sprejemajo države članice z zunanjimi mejami; instrument bi temeljil na načelu spoštovanja želja prosilcev za azil in bi zagotovil visoko raven zaščite;

| 7. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom vzpostavi stalni sistem obiskov in inšpekcij; želi, da Odbor LIBE z obiski nadaljuje, da bi pri pogojih za sprejem in postopkih vračanja zagotovili spoštovanje prava Skupnosti, ter da se organizira letno razpravo o rezultatih teh obiskov na plenarnem zasedanju Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom vzpostavi stalni sistem obiskov in inšpekcij; želi, da Odbor LIBE z obiski nadaljuje, da bi pri pogojih za sprejem in postopkih vračanja zagotovili spoštovanje prava Skupnosti, ter da se organizira letno razpravo o rezultatih teh obiskov na plenarnem zasedanju Parlamenta;

Sprejem

| 8. | obžaluje, da so zmogljivosti odprtih nastanitvenih centrov, ki so jih ustanovile nekatere države članice, šibke in se zdi, da ne ustrezajo potrebam migrantov; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da so zmogljivosti odprtih nastanitvenih centrov, ki so jih ustanovile nekatere države članice, šibke in se zdi, da ne ustrezajo potrebam migrantov;

| 9. | zahteva, da sprejem prosilcev za azil in priseljencev poteka predvsem v odprtih sprejemnih centrih namesto v zaprtih centrih, pri čemer naj se sledi zgledu tistih, ki jih imajo nekatere države članice; |
| --- | --- |

9.

zahteva, da sprejem prosilcev za azil in priseljencev poteka predvsem v odprtih sprejemnih centrih namesto v zaprtih centrih, pri čemer naj se sledi zgledu tistih, ki jih imajo nekatere države članice;

| 10. | opozarja na odgovornost držav članic, da zagotovijo dostop do azilnih postopkov; |
| --- | --- |

10.

opozarja na odgovornost držav članic, da zagotovijo dostop do azilnih postopkov;

| 11. | poziva države članice, naj uporabijo Direktivo o sprejemu za vse prosilce za azil od trenutka, ko izrazijo željo, da bi v državi članici zaprosili za zaščito, tudi če prošnja za azil še ni bila formalno vložena; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj uporabijo Direktivo o sprejemu za vse prosilce za azil od trenutka, ko izrazijo željo, da bi v državi članici zaprosili za zaščito, tudi če prošnja za azil še ni bila formalno vložena;

| 12. | poziva Komisijo, naj države članice opozori, da je/bi moral biti preklic ali zmanjšanje pogojev sprejema z utemeljitvijo, ki ni vključena v Direktivo o sprejemu, strogo prepovedan; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj države članice opozori, da je/bi moral biti preklic ali zmanjšanje pogojev sprejema z utemeljitvijo, ki ni vključena v Direktivo o sprejemu, strogo prepovedan;

| 13. | meni, da se osnovnih pogojev sprejema, kot so hrana, nastanitev in nujna zdravstvena oskrba ne bi smelo nikoli odkloniti, saj bi s tem lahko kršili temeljne pravice prosilcev za azil; |
| --- | --- |

13.

meni, da se osnovnih pogojev sprejema, kot so hrana, nastanitev in nujna zdravstvena oskrba ne bi smelo nikoli odkloniti, saj bi s tem lahko kršili temeljne pravice prosilcev za azil;

| 14. | meni, da je treba najti pravično ravnovesje med hitrostjo postopkov, odpravljanjem zaostankov in pravično obravnavo posameznih primerov, zlasti pri pospešenih postopkih; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba najti pravično ravnovesje med hitrostjo postopkov, odpravljanjem zaostankov in pravično obravnavo posameznih primerov, zlasti pri pospešenih postopkih;

Dostop do informacij in pravica do tolmača

| 15. | ugotavlja, da so informacije o postopkih povečini pisne, roki pa zelo kratki, in da lahko to oteži razumevanje ter prosilce za azil ovira pri učinkovitem uveljavljanju pravic ob vložitvi prošnje; zahteva, da so brošure, ki prosilcem pojasnjujejo vse njihove pravice, na voljo v glavnih mednarodnih jezikih in v jezikih, ki jih govori velik delež prosilcev za azil in priseljencev v zadevni državi članici; poziva države članice, da predvidijo tudi informiranje prek drugih sredstev, vključno z ustnimi ali televizualnimi, in prek interneta; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so informacije o postopkih povečini pisne, roki pa zelo kratki, in da lahko to oteži razumevanje ter prosilce za azil ovira pri učinkovitem uveljavljanju pravic ob vložitvi prošnje; zahteva, da so brošure, ki prosilcem pojasnjujejo vse njihove pravice, na voljo v glavnih mednarodnih jezikih in v jezikih, ki jih govori velik delež prosilcev za azil in priseljencev v zadevni državi članici; poziva države članice, da predvidijo tudi informiranje prek drugih sredstev, vključno z ustnimi ali televizualnimi, in prek interneta;

| 16. | izraža skrb ob pogostem pomanjkanju ustrezno usposobljenih tolmačev v nekaterih obiskanih centrih, tudi pri uradnih razgovorih; poziva države članice, naj zagotovijo brezplačne javne storitve tolmačenja, po potrebi po telefonu ali prek interneta; |
| --- | --- |

16.

izraža skrb ob pogostem pomanjkanju ustrezno usposobljenih tolmačev v nekaterih obiskanih centrih, tudi pri uradnih razgovorih; poziva države članice, naj zagotovijo brezplačne javne storitve tolmačenja, po potrebi po telefonu ali prek interneta;

| 17. | spodbuja države članice, naj se za finančno pomoč obrnejo na Evropski sklad za begunce, da bi se izboljšal dostop do informacij in zlasti povečalo število jezikov, v katerih se informacije posredujejo, oziroma podpora tem jezikom; poziva Komisijo, naj državam članicam pošlje informacije o finančnih instrumentih, ki so na volj v ta namen, ter o sedanjih dobrih praksah na področju njihove uporabe; |
| --- | --- |

17.

spodbuja države članice, naj se za finančno pomoč obrnejo na Evropski sklad za begunce, da bi se izboljšal dostop do informacij in zlasti povečalo število jezikov, v katerih se informacije posredujejo, oziroma podpora tem jezikom; poziva Komisijo, naj državam članicam pošlje informacije o finančnih instrumentih, ki so na volj v ta namen, ter o sedanjih dobrih praksah na področju njihove uporabe;

Pravna pomoč

| 18. | obžaluje, da je dostop do brezplačne pravne pomoči prosilcem za azil in pridržanim nezakonitim priseljencem omejen, včasih le na seznam imen odvetnikov, kar pomeni, da osebe, ki nimajo dovolj finančnih sredstev, ostanejo brez pomoči; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da je dostop do brezplačne pravne pomoči prosilcem za azil in pridržanim nezakonitim priseljencem omejen, včasih le na seznam imen odvetnikov, kar pomeni, da osebe, ki nimajo dovolj finančnih sredstev, ostanejo brez pomoči;

| 19. | opozarja, da je zaradi oteženega komuniciranja z zunanjim svetom in posebne narave zadevne zakonodaje zlasti težko najti ustrezno pravno pomoč za pridržane osebe; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je zaradi oteženega komuniciranja z zunanjim svetom in posebne narave zadevne zakonodaje zlasti težko najti ustrezno pravno pomoč za pridržane osebe;

| 20. | opaža, da je stalen dostop do pravne pomoči težji, kadar se pridržane osebe premeščajo od enega do drugega sprejemnega centra ali centra za upravno pridržanje; |
| --- | --- |

20.

opaža, da je stalen dostop do pravne pomoči težji, kadar se pridržane osebe premeščajo od enega do drugega sprejemnega centra ali centra za upravno pridržanje;

| 21. | pozdravlja delo, ki so ga Visoki komisariat Združenih narodov za begunce in predstavniki nevladnih organizacij opravili na področju pravne pomoči, vendar meni, da ti ne morejo nadomestiti odgovornosti države; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja delo, ki so ga Visoki komisariat Združenih narodov za begunce in predstavniki nevladnih organizacij opravili na področju pravne pomoči, vendar meni, da ti ne morejo nadomestiti odgovornosti države;

| 22. | spodbuja države članice, naj zagotovijo dostop do brezplačne pravne pomoči in/ali pravne pomoči zagovornika v primerih, ko si prosilec za azil ne more privoščiti stroškov, ki bi s tem nastali; |
| --- | --- |

22.

spodbuja države članice, naj zagotovijo dostop do brezplačne pravne pomoči in/ali pravne pomoči zagovornika v primerih, ko si prosilec za azil ne more privoščiti stroškov, ki bi s tem nastali;

Dostop do zdravstva

| 23. | obžaluje, da se v večini obiskanih centrov za pridržanje prosilci za azil in migranti sistematično pritožujejo nad nezadostnostjo in neustreznostjo zdravniške oskrbe, težavami v zvezi z obiskom pri zdravniku ali stikom z njim, pomanjkanjem posebne oskrbe (zlasti za nosečnice in žrtve mučenja) in ustreznih zdravil; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da se v večini obiskanih centrov za pridržanje prosilci za azil in migranti sistematično pritožujejo nad nezadostnostjo in neustreznostjo zdravniške oskrbe, težavami v zvezi z obiskom pri zdravniku ali stikom z njim, pomanjkanjem posebne oskrbe (zlasti za nosečnice in žrtve mučenja) in ustreznih zdravil;

| 24. | poziva države članice, naj zdravstveno zavarovanje, ki ga zagotavljajo prosilcem za azil in migrantom, razširijo, da se ne bi omejevalo na nujno oskrbo, ter naj zagotovijo tudi psihološko pomoč in skrb za duševno zdravje; opominja, da je pravica do zdravja in zdravstvene oskrbe ena od najbolj temeljnih pravic posameznika; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj zdravstveno zavarovanje, ki ga zagotavljajo prosilcem za azil in migrantom, razširijo, da se ne bi omejevalo na nujno oskrbo, ter naj zagotovijo tudi psihološko pomoč in skrb za duševno zdravje; opominja, da je pravica do zdravja in zdravstvene oskrbe ena od najbolj temeljnih pravic posameznika;

Dostop do zaposlitve

| 25. | odobrava predlog Komisije o odpravi ovir pri dostopu na trg dela in omogočanju dostopa do zaposlitve po preteku šestih mesecev od vložitve prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

25.

odobrava predlog Komisije o odpravi ovir pri dostopu na trg dela in omogočanju dostopa do zaposlitve po preteku šestih mesecev od vložitve prošnje za mednarodno zaščito;

| 26. | poziva države članice, naj ne postavljajo pravnih ali administrativnih omejitev, ki bi ovirale dostop do zaposlitve; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj ne postavljajo pravnih ali administrativnih omejitev, ki bi ovirale dostop do zaposlitve;

Pomoč nevladnih organizacij

| 27. | pozdravlja veliko delo, ki so ga organizacije opravile na področju nudenja pomoči prosilcem za azil in nezakonitim migrantom; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja veliko delo, ki so ga organizacije opravile na področju nudenja pomoči prosilcem za azil in nezakonitim migrantom;

| 28. | poziva države članice, naj se učijo iz dobre prakse, ki se je izvajala v okviru programa EQUAL za prosilce za azil v zvezi z učinkovito pripravo na trg dela; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj se učijo iz dobre prakse, ki se je izvajala v okviru programa EQUAL za prosilce za azil v zvezi z učinkovito pripravo na trg dela;

| 29. | zahteva od držav članic, da prosilcem za azil in nezakonitim migrantom, vključno s tistimi v centrih za pridržanje, zagotovijo dostop do pomoči pri zaščiti njihovih pravic, ki naj jo izvajajo akterji, ki niso odvisni od nacionalnih organov; poziva države članice, naj civilni družbi zagotovijo zakonito pravico dostopa do prostorov za pridržanje tujcev brez pravnih ali upravnih ovir; |
| --- | --- |

29.

zahteva od držav članic, da prosilcem za azil in nezakonitim migrantom, vključno s tistimi v centrih za pridržanje, zagotovijo dostop do pomoči pri zaščiti njihovih pravic, ki naj jo izvajajo akterji, ki niso odvisni od nacionalnih organov; poziva države članice, naj civilni družbi zagotovijo zakonito pravico dostopa do prostorov za pridržanje tujcev brez pravnih ali upravnih ovir;

| 30. | poziva države članice, naj se v nobenem primeru ne odločajo za pridržanja prosilcev za azil, saj gre že tako za ranljive osebe, ki potrebujejo zaščito; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj se v nobenem primeru ne odločajo za pridržanja prosilcev za azil, saj gre že tako za ranljive osebe, ki potrebujejo zaščito;

Pridržanje

| 31. | obžaluje, da se številne države članice vse bolj zatekajo k pridržanju; poudarja, da se oseb v nobenem primeru ne bi smelo pridržati zgolj zaradi tega, ker iščejo mednarodno zaščito; poudarja, da se mora ukrep pridržanja uporabiti le kot zadnja možnost, biti mora sorazmeren in se uporabiti za čim krajši čas ter le takrat, ko ni mogoče uporabiti blažjih prisilnih ukrepov, in sicer na podlagi presoje od primera do primera; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da se številne države članice vse bolj zatekajo k pridržanju; poudarja, da se oseb v nobenem primeru ne bi smelo pridržati zgolj zaradi tega, ker iščejo mednarodno zaščito; poudarja, da se mora ukrep pridržanja uporabiti le kot zadnja možnost, biti mora sorazmeren in se uporabiti za čim krajši čas ter le takrat, ko ni mogoče uporabiti blažjih prisilnih ukrepov, in sicer na podlagi presoje od primera do primera;

| 32. | opozarja, da je v členu 5 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin zagotovljena pravica do oporekanja ukrepu odvzema svobode; zahteva, da mora imeti vsak državljan tretje države, ki je pridržan, možnost to pravico izkoristiti; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je v členu 5 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin zagotovljena pravica do oporekanja ukrepu odvzema svobode; zahteva, da mora imeti vsak državljan tretje države, ki je pridržan, možnost to pravico izkoristiti;

| 33. | je zaskrbljen zaradi razmer v zaporih, v katerih so pridržani nezakoniti migranti in prosilci za azil, čeprav niso storili zločina; poziva, naj bodo prostori za pridržanje teh oseb ločeni in po možnosti odprti, da se jim zagotovi zaščita in pomoč; |
| --- | --- |

33.

je zaskrbljen zaradi razmer v zaporih, v katerih so pridržani nezakoniti migranti in prosilci za azil, čeprav niso storili zločina; poziva, naj bodo prostori za pridržanje teh oseb ločeni in po možnosti odprti, da se jim zagotovi zaščita in pomoč;

| 34. | je zaskrbljen zaradi dejstva, v kako slabem stanju so nekateri centri za pridržanje in kako pomanjkljiva je higiena v njih; opozarja, da obveznost dostojnega sprejema velja tudi za pridržane osebe; poziva, naj se vsi centri, ki ne ustrezajo standardom, čim prej zaprejo; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi dejstva, v kako slabem stanju so nekateri centri za pridržanje in kako pomanjkljiva je higiena v njih; opozarja, da obveznost dostojnega sprejema velja tudi za pridržane osebe; poziva, naj se vsi centri, ki ne ustrezajo standardom, čim prej zaprejo;

| 35. | ugotavlja, da je dostop do zdravstvene oskrbe, še zlasti psihološke, pogosto otežen, saj imajo nekateri centri za pridržanje prostore v objektih zaporov; poziva države članice, naj v centrih za pridržanje podnevi in ponoči zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi psihološko; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je dostop do zdravstvene oskrbe, še zlasti psihološke, pogosto otežen, saj imajo nekateri centri za pridržanje prostore v objektih zaporov; poziva države članice, naj v centrih za pridržanje podnevi in ponoči zagotovijo ustrezno zdravniško oskrbo, tudi psihološko;

| 36. | poziva države članice, naj, kjer je to mogoče, izboljšajo stik pridržanih oseb z zunanjim svetom, vključno s tem, da omogočijo redne obiske, povečajo dostop do telefona ter v določenih pogojih zagotovijo splošni dostop do brezplačnega interneta in do sredstev množičnega obveščanja v vseh centrih; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj, kjer je to mogoče, izboljšajo stik pridržanih oseb z zunanjim svetom, vključno s tem, da omogočijo redne obiske, povečajo dostop do telefona ter v določenih pogojih zagotovijo splošni dostop do brezplačnega interneta in do sredstev množičnega obveščanja v vseh centrih;

| 37. | poziva države članice, naj izdajajo letna poročila o številu zaprtih centrov, njihovi lokaciji, številu tam pridržanih oseb in njihovemu delovanju; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj izdajajo letna poročila o številu zaprtih centrov, njihovi lokaciji, številu tam pridržanih oseb in njihovemu delovanju;

| 38. | poziva države članice, naj zagotovijo redni nadzor zaprtih centrov in življenjskih razmer oseb v njih, in sicer z uvedbo nacionalnega varuha človekovih pravic, ki bo zadolžen za te centre; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj zagotovijo redni nadzor zaprtih centrov in življenjskih razmer oseb v njih, in sicer z uvedbo nacionalnega varuha človekovih pravic, ki bo zadolžen za te centre;

Mladoletniki brez spremstva in družine

| 39. | opozarja, da mora biti v skladu s Konvencijo o otrokovih pravicah največja korist otroka v ospredju vsake odločitve ali ukrepa, ki se nanaša na mladoletnika; opozarja, da je treba sprejeti ukrepe in nameniti potrebna sredstva za zaščito mladoletnikov brez spremstva, ne glede na to, ali so begunci ali ne; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da mora biti v skladu s Konvencijo o otrokovih pravicah največja korist otroka v ospredju vsake odločitve ali ukrepa, ki se nanaša na mladoletnika; opozarja, da je treba sprejeti ukrepe in nameniti potrebna sredstva za zaščito mladoletnikov brez spremstva, ne glede na to, ali so begunci ali ne;

| 40. | poziva države članice, naj razmislijo o vzpostavitvi neodvisnih organov za spremljanje standardov in razmer v zaprtih centrih ter o uvedbi uradnega sistema nadzora, ki bi izdajal poročila v zvezi s tem; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj razmislijo o vzpostavitvi neodvisnih organov za spremljanje standardov in razmer v zaprtih centrih ter o uvedbi uradnega sistema nadzora, ki bi izdajal poročila v zvezi s tem;

| 41. | poziva, naj se uveljavi načelo, da je pridržanje mladoletnikov prepovedano, in da se ukrep pridržanja mladoletnikov skupaj s starši uporabi le izjemoma, s ciljem zagotavljanja največje koristi otroka; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj se uveljavi načelo, da je pridržanje mladoletnikov prepovedano, in da se ukrep pridržanja mladoletnikov skupaj s starši uporabi le izjemoma, s ciljem zagotavljanja največje koristi otroka;

| 42. | poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Konvencije o otrokovih pravicah, naj to brez zadržkov storijo; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Konvencije o otrokovih pravicah, naj to brez zadržkov storijo;

| 43. | poziva države članice, naj poskrbijo za izvajanje splošnega priporočila št. 8(2006) z dne 2. marca 2007 Odbora Združenih narodov za otrokove pravice o pravici otroka do varstva pred hudim kaznovanjem in drugimi oblikami krutega ali ponižujočega kaznovanja, tudi znotraj družine, zlasti v primeru pridržanih mladoletnikov; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj poskrbijo za izvajanje splošnega priporočila št. 8(2006) z dne 2. marca 2007 Odbora Združenih narodov za otrokove pravice o pravici otroka do varstva pred hudim kaznovanjem in drugimi oblikami krutega ali ponižujočega kaznovanja, tudi znotraj družine, zlasti v primeru pridržanih mladoletnikov;

| 44. | opozarja, da imajo vsi mladoletniki pravico do izobraževanja v državi izvora ali drugje; zahteva od držav članic, da to pravico zagotovijo tudi, če gre za pridržanega mladoletnika; zahteva, da mora biti dostop do izobraževanja omogočen neposredno v skupnosti, in sicer na ustrezen način ter primerno ocenjeni ravni znanja otrok, obenem pa je treba oblikovati prehodne modele, ki bodo omogočili pridobitev jezikovnih sposobnosti, potrebnih za običajno izobraževanje, da se zagotovi čim boljše vključevanje otrok in njihovih družin; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da imajo vsi mladoletniki pravico do izobraževanja v državi izvora ali drugje; zahteva od držav članic, da to pravico zagotovijo tudi, če gre za pridržanega mladoletnika; zahteva, da mora biti dostop do izobraževanja omogočen neposredno v skupnosti, in sicer na ustrezen način ter primerno ocenjeni ravni znanja otrok, obenem pa je treba oblikovati prehodne modele, ki bodo omogočili pridobitev jezikovnih sposobnosti, potrebnih za običajno izobraževanje, da se zagotovi čim boljše vključevanje otrok in njihovih družin;

| 45. | opozarja, da imajo mladoletniki pravico do razvedrila, primernega njihovi starosti, in poziva države članice, naj to pravico zagotovijo tudi, če gre za pridržane otroke; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da imajo mladoletniki pravico do razvedrila, primernega njihovi starosti, in poziva države članice, naj to pravico zagotovijo tudi, če gre za pridržane otroke;

| 46. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo mladoletniki brez spremstva in družine nastanjeni v ločenih prostorih, tudi med pridržanjem, da se zagotovi ustrezna zasebnost in družinsko življenje skladno z osmim členom Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter varovano okolje za otroke; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo mladoletniki brez spremstva in družine nastanjeni v ločenih prostorih, tudi med pridržanjem, da se zagotovi ustrezna zasebnost in družinsko življenje skladno z osmim členom Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter varovano okolje za otroke;

| 47. | želi, da bi bile vse osebe, ki se ukvarjajo z mladoletniki in mladoletniki brez spremstva, deležne posebnega usposabljanja, prilagojenega položaju otrok; meni, da bi nevladne organizacije, ki se ukvarjajo s tem področjem, lahko veliko prispevale; |
| --- | --- |

47.

želi, da bi bile vse osebe, ki se ukvarjajo z mladoletniki in mladoletniki brez spremstva, deležne posebnega usposabljanja, prilagojenega položaju otrok; meni, da bi nevladne organizacije, ki se ukvarjajo s tem področjem, lahko veliko prispevale;

Mladoletniki brez spremstva

| 48. | zahteva, da se za vsakega mladoletnika brez spremstva imenuje neodvisen zakoniti skrbnik, ki mu bo zagotavljal zaščito v čakalnih prostorih, kot so letališča in železniške postaje, ter na ozemlju držav članic; zahteva jasno opredelitev njegovih pristojnosti in vloge; |
| --- | --- |

48.

zahteva, da se za vsakega mladoletnika brez spremstva imenuje neodvisen zakoniti skrbnik, ki mu bo zagotavljal zaščito v čakalnih prostorih, kot so letališča in železniške postaje, ter na ozemlju držav članic; zahteva jasno opredelitev njegovih pristojnosti in vloge;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj tudi za organizacije kot sta Rdeči križ in Rdeči polmesec uvedejo dolžnost, da izsledijo družinske člane; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj tudi za organizacije kot sta Rdeči križ in Rdeči polmesec uvedejo dolžnost, da izsledijo družinske člane;

| 50. | je zaskrbljen ob pojavu izginotij mladoletnikov brez spremstva; od držav članic zahteva, da skladno s členom 4(3)(a) Uredbe (ES) št. 862/2007 (6) zbirajo podatke in statistike za identifikacijo in pomoč mladoletnikom brez spremstva v boju proti temu pojavu; meni, da je najboljši način preprečevanja izginotij mladoletnikov vzpostavitev ustreznih objektov za njihov sprejem, kjer se bodo lahko vključili v izobraževanje, primerno njihovi starosti (šola, usposabljanje itd.); |
| --- | --- |

50.

je zaskrbljen ob pojavu izginotij mladoletnikov brez spremstva; od držav članic zahteva, da skladno s členom 4(3)(a) Uredbe (ES) št. 862/2007 (6) zbirajo podatke in statistike za identifikacijo in pomoč mladoletnikom brez spremstva v boju proti temu pojavu; meni, da je najboljši način preprečevanja izginotij mladoletnikov vzpostavitev ustreznih objektov za njihov sprejem, kjer se bodo lahko vključili v izobraževanje, primerno njihovi starosti (šola, usposabljanje itd.);

| 51. | zahteva, da Komisija in države članice vzpostavijo usklajen in zanesljiv mehanizem identifikacije mladoletnikov brez spremstva – z uporabo najnovejših tehnologij, kot je uporaba biometričnih podatkov – ter skupna pravila za ugotavljanje starosti; v zvezi s tem opozarja, da mora zadevna oseba ves čas takšnega postopka iz previdnosti veljati za mladoletno in biti tako tudi obravnavana ter da mora biti v primeru obstoja upravičenega dvoma o starosti mladoletnika ta dvom v njegovo korist; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da Komisija in države članice vzpostavijo usklajen in zanesljiv mehanizem identifikacije mladoletnikov brez spremstva – z uporabo najnovejših tehnologij, kot je uporaba biometričnih podatkov – ter skupna pravila za ugotavljanje starosti; v zvezi s tem opozarja, da mora zadevna oseba ves čas takšnega postopka iz previdnosti veljati za mladoletno in biti tako tudi obravnavana ter da mora biti v primeru obstoja upravičenega dvoma o starosti mladoletnika ta dvom v njegovo korist;

Družine

| 52. | poziva države članice, naj preučijo ukrepe, ki nadomeščajo odvzem svobode, in, kjer je to primerno, dokažejo neučinkovitost upoštevanih nadomestil, preden se odločijo za pridržanje družin z mladoletniki; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice, naj preučijo ukrepe, ki nadomeščajo odvzem svobode, in, kjer je to primerno, dokažejo neučinkovitost upoštevanih nadomestil, preden se odločijo za pridržanje družin z mladoletniki;

| 53. | želi, da bi imele družine, ki prosijo za azil, dostop do podpornih storitev za družine in za otroke ter do specializirane zdravstvene obravnave s področja zaščite otrok; |
| --- | --- |

53.

želi, da bi imele družine, ki prosijo za azil, dostop do podpornih storitev za družine in za otroke ter do specializirane zdravstvene obravnave s področja zaščite otrok;

Ranljive osebe

| 54. | poziva Komisijo, naj oblikuje obvezne skupne standarde za prepoznavanje ranljivih oseb, zlasti žrtev mučenja ali trgovine z ljudmi, oseb, ki potrebujejo posebno zdravniško oskrbo, nosečnic in mladoletnih oseb; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj oblikuje obvezne skupne standarde za prepoznavanje ranljivih oseb, zlasti žrtev mučenja ali trgovine z ljudmi, oseb, ki potrebujejo posebno zdravniško oskrbo, nosečnic in mladoletnih oseb;

| 55. | meni, da se nobene ranljive osebe zaradi njenega posebnega stanja ne sme pridržati, saj ima to zanjo hude posledice; |
| --- | --- |

55.

meni, da se nobene ranljive osebe zaradi njenega posebnega stanja ne sme pridržati, saj ima to zanjo hude posledice;

| 56. | spodbuja države članice, naj zagotovijo pomoč, posebej prilagojeno ranljivim osebam ter žrtvam mučenja in trgovine z ljudmi, zlasti psihološko pomoč, da bi zagotovili njihovo zaščito; zahteva, da je vso osebje, ki je v stiku z ranljivimi osebami, vključno s pristojnimi za obravnavo prošenj za azil in policijo, deležno specializiranega usposabljanja; |
| --- | --- |

56.

spodbuja države članice, naj zagotovijo pomoč, posebej prilagojeno ranljivim osebam ter žrtvam mučenja in trgovine z ljudmi, zlasti psihološko pomoč, da bi zagotovili njihovo zaščito; zahteva, da je vso osebje, ki je v stiku z ranljivimi osebami, vključno s pristojnimi za obravnavo prošenj za azil in policijo, deležno specializiranega usposabljanja;

Dublinski sistem

| 57. | je zaskrbljen zaradi povečanega števila pridržanih oseb v okviru dublinskega sistema in zaradi na videz sistematične uporabe ukrepov odvzema svobode v nekaterih državah članicah; želi, da se teh oseb ne pridržuje, če ne obstaja tveganje pobega in to tveganje ni bilo dokazano s strani države članice; |
| --- | --- |

57.

je zaskrbljen zaradi povečanega števila pridržanih oseb v okviru dublinskega sistema in zaradi na videz sistematične uporabe ukrepov odvzema svobode v nekaterih državah članicah; želi, da se teh oseb ne pridržuje, če ne obstaja tveganje pobega in to tveganje ni bilo dokazano s strani države članice;

| 58. | obžaluje, da nekatere države članice osebam, za katere velja dublinski sistem, omejujejo dostop do standardov za sprejem; poziva Komisijo, naj jasno ugotovi, da se Direktiva o sprejemu uporablja tudi za te osebe, da bi jim zagotovili uveljavljanje vseh pravic; |
| --- | --- |

58.

obžaluje, da nekatere države članice osebam, za katere velja dublinski sistem, omejujejo dostop do standardov za sprejem; poziva Komisijo, naj jasno ugotovi, da se Direktiva o sprejemu uporablja tudi za te osebe, da bi jim zagotovili uveljavljanje vseh pravic;

*

- *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, kakor tudi vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, kakor tudi vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 31, 6.2.2003, str. 18.

(2)  UL L 326, 13.12.2005, str. 13.

(3)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

(4)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 598.

(5)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 301.

(6)  Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti (UL L 199, 31.7.2007, str. 23).

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/101

---

Krepitev vloge evropskih MSP v mednarodni trgovini

P6_TA(2009)0048

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o okrepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (2008/2205(INI))

(2010/C 67 E/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine o malih in srednje velikih podjetjih, ki jo je Evropski svet sprejel na svojem zasedanju dne 19. in 20. junija 2000 v Santa Maria de Feiri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o malih in srednje velikih podjetjih, ki jo je Evropski svet sprejel na svojem zasedanju dne 19. in 20. junija 2000 v Santa Maria de Feiri,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta o lizbonski strategiji, sprejetih dne 23. in 24. marca 2000 v Lizboni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta o lizbonski strategiji, sprejetih dne 23. in 24. marca 2000 v Lizboni,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije št. 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (1),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 21. januarja 2003 z naslovom „Mala podjetja v Evropi širitve“ (KOM(2003)0026), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 21. januarja 2003 z naslovom „Mala podjetja v Evropi širitve“ (KOM(2003)0026),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 10. novembra 2005 z naslovom „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti – Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“ (KOM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 10. novembra 2005 z naslovom „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti – Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“ (KOM(2005)0551),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2006 z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2006 z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu – Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (2),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2007 z naslovom „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2007 z naslovom „Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP“ (KOM(2007)0592),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 18. aprila 2007 z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ (KOM(2007)0183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 18. aprila 2007 z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ (KOM(2007)0183),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja o strategiji Evropske unije za dostop na trg, ki ga je Komisija (GD za trgovino) predstavila dne 28. februarja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja o strategiji Evropske unije za dostop na trg, ki ga je Komisija (GD za trgovino) predstavila dne 28. februarja 2007,

| — | ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine o podpori internacionalizacije MSP, ki ga je Komisija (GD za podjetništvo in industrijo, spodbujanje konkurenčnosti MSP) objavila decembra 2007 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine o podpori internacionalizacije MSP, ki ga je Komisija (GD za podjetništvo in industrijo, spodbujanje konkurenčnosti MSP) objavila decembra 2007 (3),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male - Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male - Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 6. decembra 2006 z naslovom „Globalna Evropa - Evropski instrumenti trgovinske zaščite v spreminjajočem se globalnem gospodarstvu - Zelena knjiga za javno posvetovanje“ (KOM(2006)0763), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 6. decembra 2006 z naslovom „Globalna Evropa - Evropski instrumenti trgovinske zaščite v spreminjajočem se globalnem gospodarstvu - Zelena knjiga za javno posvetovanje“ (KOM(2006)0763),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih EU z Indijo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih EU z Indijo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih tretjih držav proti Skupnosti (2004) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2006 o letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih tretjih držav proti Skupnosti (2004) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU–ZDA (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU–ZDA (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2005 o sektorju tekstila in oblačil po letu 2005 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2005 o sektorju tekstila in oblačil po letu 2005 (10),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2006, priloženega Sporočilu Komisije z naslovom „Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006“ (SEK(2006)1467), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2006, priloženega Sporočilu Komisije z naslovom „Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006“ (SEK(2006)1467),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 23. in 24. marca 2006 (7775/1/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 23. in 24. marca 2006 (7775/1/2006),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o prispevku k spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta 2006 v zvezi z lizbonsko strategijo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o prispevku k spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta 2006 v zvezi z lizbonsko strategijo (11),

| — | ob upoštevanju deklaracije, ki je bila dne 2. decembra 2006 s soglasjem sprejeta na letnem zasedanju parlamentarne konference o STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, ki je bila dne 2. decembra 2006 s soglasjem sprejeta na letnem zasedanju parlamentarne konference o STO,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 z naslovom „Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti“ (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o označbi izvora (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o označbi izvora (13),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 12. februarja 2007 o sporazumu STO o vladnih naročilih in malih in srednjih podjetjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 12. februarja 2007 o sporazumu STO o vladnih naročilih in malih in srednjih podjetjih,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0001/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0001/2009),

| A. | ker je malih in srednje velikih podjetij, ki so opredeljena kot gospodarske družbe z manj kot 250 zaposlenimi, njihov promet pa ne presega 50 milijonov EUR, v Evropski uniji 23 milijonov (99 % vseh podjetij) s 75 milijoni delovnih mest (70 % vseh delovnih mest), |
| --- | --- |

A.

ker je malih in srednje velikih podjetij, ki so opredeljena kot gospodarske družbe z manj kot 250 zaposlenimi, njihov promet pa ne presega 50 milijonov EUR, v Evropski uniji 23 milijonov (99 % vseh podjetij) s 75 milijoni delovnih mest (70 % vseh delovnih mest),

| B. | ker ima več kot 96 % MSP v Evropski uniji manj kot 50 zaposlenih, njihov promet pa je manjši od 10 milijonov EUR letno, kar omejuje njihove možnosti za izvoz blaga in storitev izven svojih nacionalnih meja zaradi visokih stalnih stroškov, povezanih z mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

B.

ker ima več kot 96 % MSP v Evropski uniji manj kot 50 zaposlenih, njihov promet pa je manjši od 10 milijonov EUR letno, kar omejuje njihove možnosti za izvoz blaga in storitev izven svojih nacionalnih meja zaradi visokih stalnih stroškov, povezanih z mednarodno trgovino,

| C. | ker je njihovo delovanje na mednarodnih trgih zato strukturno šibko, čeprav v Evropski uniji 8 % MSP izvaža izven svojih nacionalnih meja in vsaj 3 % MSP izvozu blaga izven Evropske unije vidi kot prednostno nalogo; ker po drugi strani 10 najuspešnejših podjetij v EU ustvari 96 % vsega izvoza in neposrednih tujih naložb, |
| --- | --- |

C.

ker je njihovo delovanje na mednarodnih trgih zato strukturno šibko, čeprav v Evropski uniji 8 % MSP izvaža izven svojih nacionalnih meja in vsaj 3 % MSP izvozu blaga izven Evropske unije vidi kot prednostno nalogo; ker po drugi strani 10 najuspešnejših podjetij v EU ustvari 96 % vsega izvoza in neposrednih tujih naložb,

| D. | ker se pričakuje, da bo gospodarska rast v tretjih državah višja od rasti notranjega trga, kar bo prineslo nove možnosti za mala in srednje velika izvozna MSP, |
| --- | --- |

D.

ker se pričakuje, da bo gospodarska rast v tretjih državah višja od rasti notranjega trga, kar bo prineslo nove možnosti za mala in srednje velika izvozna MSP,

| E. | ker se bodo MSP v Evropski uniji soočila z močnejšimi konkurenti iz tretjih držav, |
| --- | --- |

E.

ker se bodo MSP v Evropski uniji soočila z močnejšimi konkurenti iz tretjih držav,

| F. | ker bosta odprt trg in poštena konkurenca MSP zagotovila najboljše možnosti v globaliziranem gospodarstvu, |
| --- | --- |

F.

ker bosta odprt trg in poštena konkurenca MSP zagotovila najboljše možnosti v globaliziranem gospodarstvu,

| G. | ker internacionalizirana podjetja kažejo večje sposobnosti za inovacije; ker so internacionalizacija in inovacije ključni dejavniki za konkurenčnost in rast in bistveni za doseganje ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

G.

ker internacionalizirana podjetja kažejo večje sposobnosti za inovacije; ker so internacionalizacija in inovacije ključni dejavniki za konkurenčnost in rast in bistveni za doseganje ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta,

| H. | ker internacionalizacija ustvarja konkurenco in rast ter prispeva k širjenju podjetij ter odpiranju novih delovnih mest in ker MSP ustvarijo 80 % novih delovnih mest v Evropski uniji, |
| --- | --- |

H.

ker internacionalizacija ustvarja konkurenco in rast ter prispeva k širjenju podjetij ter odpiranju novih delovnih mest in ker MSP ustvarijo 80 % novih delovnih mest v Evropski uniji,

| I. | ker se morajo MSP pri procesu internacionalizacije soočati z določenimi težavami, kot so pomanjkanje mednarodnih izkušenj, težko dostopanje do sredstev, pomanjkanje izkušenega osebja in zelo zapleten mednarodni zakonodajni okvir, vsa ta bremena pa jim onemogočajo uvajanje strukturnih sprememb, ki so potrebne, da bi lahko uživala koristi internacionalizacije, |
| --- | --- |

I.

ker se morajo MSP pri procesu internacionalizacije soočati z določenimi težavami, kot so pomanjkanje mednarodnih izkušenj, težko dostopanje do sredstev, pomanjkanje izkušenega osebja in zelo zapleten mednarodni zakonodajni okvir, vsa ta bremena pa jim onemogočajo uvajanje strukturnih sprememb, ki so potrebne, da bi lahko uživala koristi internacionalizacije,

| J. | ker bodo imela MSP, vključena v mednarodno trgovino, pomembno vlogo pri prenovi evropskega gospodarskega okolja ter bodo v prihodnosti postala velika podjetja, ki jih Evropska unija potrebuje, da doseže prag 3 % BDP, namenjenih za raziskave in razvoj, |
| --- | --- |

J.

ker bodo imela MSP, vključena v mednarodno trgovino, pomembno vlogo pri prenovi evropskega gospodarskega okolja ter bodo v prihodnosti postala velika podjetja, ki jih Evropska unija potrebuje, da doseže prag 3 % BDP, namenjenih za raziskave in razvoj,

| K. | ker imajo MSP Evropske unije večji interes za geografsko in kulturno bližje trge, torej za regije, ki mejijo na Evropsko unijo, kot so sredozemske države in države zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

K.

ker imajo MSP Evropske unije večji interes za geografsko in kulturno bližje trge, torej za regije, ki mejijo na Evropsko unijo, kot so sredozemske države in države zahodnega Balkana,

| L. | ker je konkurenčnost odvisna tudi od sposobnosti, da se MSP zagotovi ustrezno zaščito pred nelojalnimi trgovinskimi praksami, in ker predstavlja manufakturna proizvodnja v Evropski uniji pomemben sektor za gospodarsko rast in zaposlovanje, |
| --- | --- |

L.

ker je konkurenčnost odvisna tudi od sposobnosti, da se MSP zagotovi ustrezno zaščito pred nelojalnimi trgovinskimi praksami, in ker predstavlja manufakturna proizvodnja v Evropski uniji pomemben sektor za gospodarsko rast in zaposlovanje,

Večstranski okvir in STO

| 1. | vztraja, da mora sistem STO zagotoviti, da bo še bolj upošteval vlogo in interese MSP; opozarja, da MSP potrebujejo jasen in funkcionalen mednarodni normativni okvir; |
| --- | --- |

1.

vztraja, da mora sistem STO zagotoviti, da bo še bolj upošteval vlogo in interese MSP; opozarja, da MSP potrebujejo jasen in funkcionalen mednarodni normativni okvir;

| 2. | poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj STO predvidi posebna poenostavljena pravila za MSP znotraj območij proste trgovine ter posebne klavzule o potrebah MSP; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj v okviru pogajanj STO predvidi posebna poenostavljena pravila za MSP znotraj območij proste trgovine ter posebne klavzule o potrebah MSP;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj večstransko revidirajo svoje prednostne naloge, pri tem pa si prizadevajo za odpravo tarifnih in netarifnih ovir ter spodbujajo mednarodno trgovino z ustreznimi poenostavitvenimi ukrepi in usklajevanjem normativnih določb; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj večstransko revidirajo svoje prednostne naloge, pri tem pa si prizadevajo za odpravo tarifnih in netarifnih ovir ter spodbujajo mednarodno trgovino z ustreznimi poenostavitvenimi ukrepi in usklajevanjem normativnih določb;

| 4. | meni, da je treba poenostaviti sistem mednarodne trgovine za MSP ter predvideti vzpostavitev sistema mednarodnih arbitražnih razsodišč, delujočih po hitrih in finančno manj obremenjujočih postopkih, da bi se MSP lahko izognila odlogom in težavam, ki izhajajo iz pravnih sporov s carinskimi ali trgovinskimi organi v nekaterih tretjih državah; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba poenostaviti sistem mednarodne trgovine za MSP ter predvideti vzpostavitev sistema mednarodnih arbitražnih razsodišč, delujočih po hitrih in finančno manj obremenjujočih postopkih, da bi se MSP lahko izognila odlogom in težavam, ki izhajajo iz pravnih sporov s carinskimi ali trgovinskimi organi v nekaterih tretjih državah;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo doseči splošen večstranski sporazum za omogočanje trgovine, s katerim bi evropska MSP med drugim lahko popolnoma izkoristila globalizacijo in odpiranje trgov v tretjih državah; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj si dejavno prizadevajo doseči splošen večstranski sporazum za omogočanje trgovine, s katerim bi evropska MSP med drugim lahko popolnoma izkoristila globalizacijo in odpiranje trgov v tretjih državah;

| 6. | zlasti podpira odločno stališče v pogajanjih o postopkih za lažje trgovanje z namenom znižanja stroškov pri carinskih postopkih, ki lahko dosežejo do 15 % vrednosti prodanega blaga, kar se lahko doseže s preglednostjo in poenostavitvijo postopkov, uskladitvijo mednarodnih standardov, učinkovitostjo pri registraciji izvora blaga ter posodabljanjem carinskih kontrol; |
| --- | --- |

6.

zlasti podpira odločno stališče v pogajanjih o postopkih za lažje trgovanje z namenom znižanja stroškov pri carinskih postopkih, ki lahko dosežejo do 15 % vrednosti prodanega blaga, kar se lahko doseže s preglednostjo in poenostavitvijo postopkov, uskladitvijo mednarodnih standardov, učinkovitostjo pri registraciji izvora blaga ter posodabljanjem carinskih kontrol;

| 7. | poudarja, kako pomembno je za MSP, da se zaključijo pogajanja o vseh poglavjih razvojne agende iz Dohe; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembno je za MSP, da se zaključijo pogajanja o vseh poglavjih razvojne agende iz Dohe;

Sporočilo Globalna Evropa

| 8. | podpira prizadevanja Komisije za splošno strategijo Evropske unije, ki vključuje vse vidike evropske konkurenčnosti in prispeva k izpolnitvi vseh ciljev lizbonske strategije, vendar obžaluje, da strategija ne vsebuje posebne pobude za MSP, ki zagotavljajo dve tretjini delovnih mest v Evropski uniji; poziva Komisijo in Svet, naj čim prej zapolnita to vrzel in določita ambiciozne, a realistične cilje za varovanje interesov MSP ter omogočita potrebna sredstva in vire za njihovo izpolnitev; priznava pomen učinkovite uredbe o trgovinskih ovirah kot dodatnega instrumenta za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

8.

podpira prizadevanja Komisije za splošno strategijo Evropske unije, ki vključuje vse vidike evropske konkurenčnosti in prispeva k izpolnitvi vseh ciljev lizbonske strategije, vendar obžaluje, da strategija ne vsebuje posebne pobude za MSP, ki zagotavljajo dve tretjini delovnih mest v Evropski uniji; poziva Komisijo in Svet, naj čim prej zapolnita to vrzel in določita ambiciozne, a realistične cilje za varovanje interesov MSP ter omogočita potrebna sredstva in vire za njihovo izpolnitev; priznava pomen učinkovite uredbe o trgovinskih ovirah kot dodatnega instrumenta za doseganje teh ciljev;

| 9. | meni, da MSP potrebujejo vzajemno liberalizacijo trgovine ter da bi glede na njihove potrebe Komisija morala upoštevati izvozne težave evropskih MSP tako, da določi, s katerimi nacionalnimi ali evropskimi ukrepi jim Evropska unija lahko pomaga pri izboljšanju njihove uspešnosti na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

9.

meni, da MSP potrebujejo vzajemno liberalizacijo trgovine ter da bi glede na njihove potrebe Komisija morala upoštevati izvozne težave evropskih MSP tako, da določi, s katerimi nacionalnimi ali evropskimi ukrepi jim Evropska unija lahko pomaga pri izboljšanju njihove uspešnosti na svetovnih trgih;

Reforma instrumentov trgovinske zaščite

| 10. | pozdravlja sklep Komisije, da bo umaknila predloge za reformo instrumentov trgovinske zaščite iz prej omenjene Zelene knjige za javno posvetovanje; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sklep Komisije, da bo umaknila predloge za reformo instrumentov trgovinske zaščite iz prej omenjene Zelene knjige za javno posvetovanje;

| 11. | meni, da reforme, ki jih predlaga Komisija, ne bi bile škodljive le za zunanjo konkurenčnost EU industrije, temveč bi prizadejale novo resno škodo v industrijskih sektorjih EU, ki jih ogrožajo nezakonito subvencionirani tuji proizvodi ali proizvodi, ki se neupravičeno prodajajo po dampinških cenah; poudarja, da mora sistem instrumentov trgovinske zaščite ostati kvazipravosodni postopek, ki temelji na objektivnih in dejanskih ocenah, da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost; |
| --- | --- |

11.

meni, da reforme, ki jih predlaga Komisija, ne bi bile škodljive le za zunanjo konkurenčnost EU industrije, temveč bi prizadejale novo resno škodo v industrijskih sektorjih EU, ki jih ogrožajo nezakonito subvencionirani tuji proizvodi ali proizvodi, ki se neupravičeno prodajajo po dampinških cenah; poudarja, da mora sistem instrumentov trgovinske zaščite ostati kvazipravosodni postopek, ki temelji na objektivnih in dejanskih ocenah, da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost;

| 12. | meni, da je evropski sistem instrumentov trgovinske zaščite zaradi pomanjkanja mednarodno priznanih pravil o konkurenci najboljša rešitev, da se zagotovijo enaki pogoji za vse vpletene; meni tudi, da podjetja EU, zlasti MSP, potrebujejo učinkovit mehanizem za boj proti nelojalnim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

12.

meni, da je evropski sistem instrumentov trgovinske zaščite zaradi pomanjkanja mednarodno priznanih pravil o konkurenci najboljša rešitev, da se zagotovijo enaki pogoji za vse vpletene; meni tudi, da podjetja EU, zlasti MSP, potrebujejo učinkovit mehanizem za boj proti nelojalnim trgovinskim praksam;

| 13. | poudarja, da sistem instrumentov trgovinske zaščite varuje interese proizvajalcev in delavcev pred škodo, ki nastane zaradi dampinga ali nezakonitih subvencij; glede na pomen instrumentov trgovinske zaščite poziva Komisijo, naj poveča preglednost, predvidljivost in dostopnost preiskav, zlasti za MSP, ter pospeši in poenostavi postopke; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sistem instrumentov trgovinske zaščite varuje interese proizvajalcev in delavcev pred škodo, ki nastane zaradi dampinga ali nezakonitih subvencij; glede na pomen instrumentov trgovinske zaščite poziva Komisijo, naj poveča preglednost, predvidljivost in dostopnost preiskav, zlasti za MSP, ter pospeši in poenostavi postopke;

| 14. | priporoča Komisiji in državam članicam, naj sprejmejo ukrepe za informiranje in usposabljanje MSP ter jih tako spodbudijo, da bodo izkoristila instrumente trgovinske zaščite; meni, da bi morala Komisija MSP zagotoviti ciljno usmerjeno pomoč na vseh stopnjah preiskav o trgovinski zaščiti, hkrati pa zavzeti nevtralno stališče; v zvezi s tem meni, da je treba izboljšati storitve službe za pomoč MSP v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

14.

priporoča Komisiji in državam članicam, naj sprejmejo ukrepe za informiranje in usposabljanje MSP ter jih tako spodbudijo, da bodo izkoristila instrumente trgovinske zaščite; meni, da bi morala Komisija MSP zagotoviti ciljno usmerjeno pomoč na vseh stopnjah preiskav o trgovinski zaščiti, hkrati pa zavzeti nevtralno stališče; v zvezi s tem meni, da je treba izboljšati storitve službe za pomoč MSP v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite;

| 15. | obžaluje, da je le manjše število preiskav zadevalo industrijske panoge, v katerih deluje veliko MSP; poziva Komisijo, naj čim prej poskrbi za vse potrebne popravke sedanje prakse, da bi zagotovila učinkovitejšo zaščito pravic MSP in njihovega lažjega dostopa do podpore instrumentov trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da je le manjše število preiskav zadevalo industrijske panoge, v katerih deluje veliko MSP; poziva Komisijo, naj čim prej poskrbi za vse potrebne popravke sedanje prakse, da bi zagotovila učinkovitejšo zaščito pravic MSP in njihovega lažjega dostopa do podpore instrumentov trgovinske zaščite;

| 16. | zato ocenjuje, da načelo deleža skupne proizvodnje Skupnosti v Uredbi o trgovinskih ovirah (14) malim in srednje velikim podjetjem že ponuja možnosti za vlogo pritožbe, vendar kljub temu poziva Komisijo, naj združenjem iz sektorjev, kjer deluje veliko MSP, zagotovi, da lahko veljavno zastopajo ta podjetja pri Komisiji brez spreminjanja trenutnega praga; |
| --- | --- |

16.

zato ocenjuje, da načelo deleža skupne proizvodnje Skupnosti v Uredbi o trgovinskih ovirah (14) malim in srednje velikim podjetjem že ponuja možnosti za vlogo pritožbe, vendar kljub temu poziva Komisijo, naj združenjem iz sektorjev, kjer deluje veliko MSP, zagotovi, da lahko veljavno zastopajo ta podjetja pri Komisiji brez spreminjanja trenutnega praga;

| 17. | poziva Komisijo, naj se hitro in ustrezno odzove na poteze tretjih držav, ki samovoljno uporabljajo instrumente trgovinske zaščite, zlasti ko ti ukrepi zadevajo MSP Skupnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj se hitro in ustrezno odzove na poteze tretjih držav, ki samovoljno uporabljajo instrumente trgovinske zaščite, zlasti ko ti ukrepi zadevajo MSP Skupnosti;

Pravice intelektualne lastnine in označevanje izvora

| 18. | poudarja, da za razvijanje novih tehnologij MSP potrebujejo učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine, kar jim bo omogočilo opravljanje mednarodnih dejavnosti; zato poudarja, da je preprost in učinkovit sistem za zaščito pravic intelektualne lastnine ključno sredstvo za spodbujanje internacionalizacije MSP; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da za razvijanje novih tehnologij MSP potrebujejo učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine, kar jim bo omogočilo opravljanje mednarodnih dejavnosti; zato poudarja, da je preprost in učinkovit sistem za zaščito pravic intelektualne lastnine ključno sredstvo za spodbujanje internacionalizacije MSP;

| 19. | opozarja, da se je v zadnjih letih zelo povečalo kršenje pravic intelektualne lastnine, ki zadeva evropska MSP, ter da ponarejanje ne zadeva le velike industrije, ampak tudi MSP, ki so uspela proizvesti kakovostne in konkurenčne izdelke in ki močno trpijo zaradi ponaredb, saj lahko v nekaterih primerih celo ogrozijo njihov obstoj; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da se je v zadnjih letih zelo povečalo kršenje pravic intelektualne lastnine, ki zadeva evropska MSP, ter da ponarejanje ne zadeva le velike industrije, ampak tudi MSP, ki so uspela proizvesti kakovostne in konkurenčne izdelke in ki močno trpijo zaradi ponaredb, saj lahko v nekaterih primerih celo ogrozijo njihov obstoj;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj se z vsemi možnimi sredstvi posvetijo preprečevanju in zatiranju pojava ponarejenih izdelkov, in sicer z ustrezno notranjo politiko ali večstranskimi mednarodnimi pobudami (na primer s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju) in dvostranskimi pobudami (novi sporazumi o gospodarskem sodelovanju s tretjimi državami), ki ustrezno upoštevajo posledice ponarejenih izdelkov za MSP; poudarja, da je za MSP zaščita geografskih označb in patentnih pravic enako pomembna, če ne celo pomembnejša, kot zaščita pravic blagovnih znamk in avtorskih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ti ukrepi ne bodo kršili visokih standardov varstva podatkov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj se z vsemi možnimi sredstvi posvetijo preprečevanju in zatiranju pojava ponarejenih izdelkov, in sicer z ustrezno notranjo politiko ali večstranskimi mednarodnimi pobudami (na primer s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju) in dvostranskimi pobudami (novi sporazumi o gospodarskem sodelovanju s tretjimi državami), ki ustrezno upoštevajo posledice ponarejenih izdelkov za MSP; poudarja, da je za MSP zaščita geografskih označb in patentnih pravic enako pomembna, če ne celo pomembnejša, kot zaščita pravic blagovnih znamk in avtorskih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ti ukrepi ne bodo kršili visokih standardov varstva podatkov v Evropski uniji;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo MSP, da s pomočjo sredstev, ko so na primer patenti, zaščitijo dosežke na svojem področju ter se tako zavarujejo pred kopiranjem in ponarejanjem; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo MSP, da s pomočjo sredstev, ko so na primer patenti, zaščitijo dosežke na svojem področju ter se tako zavarujejo pred kopiranjem in ponarejanjem;

| 22. | med drugim poziva Komisijo in države članice, naj nadzorujejo primere kršitev pravic intelektualne lastnine in se nanje odzovejo ter naj pozovejo svoje trgovinske partnerje k večjemu spoštovanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS) in nacionalnih standardov za zaščito intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

22.

med drugim poziva Komisijo in države članice, naj nadzorujejo primere kršitev pravic intelektualne lastnine in se nanje odzovejo ter naj pozovejo svoje trgovinske partnerje k večjemu spoštovanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS) in nacionalnih standardov za zaščito intelektualne lastnine;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo nadzor carinskih organov nad izvozom in s tem zagotovijo učinkovitejšo zaščito pred proizvodi, ki kršijo pravice intelektualne lastnine podjetij EU; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo nadzor carinskih organov nad izvozom in s tem zagotovijo učinkovitejšo zaščito pred proizvodi, ki kršijo pravice intelektualne lastnine podjetij EU;

| 24. | obžaluje pozno uvedbo sistema označbe izvora Skupnosti pri nekaterem blagu iz držav zunaj Evrope (na primer pri tekstilu in čevljih) (15) ter izraža skrb zaradi te jasne kršitve pravic evropskih potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej odpravijo ovire, ki so do sedaj onemogočale začetek veljavnosti te določbe, ter promovirajo evropski izvor izdelkov, ki pri potrošnikih pogosto velja kot zagotovilo kakovosti, varnosti in spoštovanja visokih meril pri proizvodnji; |
| --- | --- |

24.

obžaluje pozno uvedbo sistema označbe izvora Skupnosti pri nekaterem blagu iz držav zunaj Evrope (na primer pri tekstilu in čevljih) (15) ter izraža skrb zaradi te jasne kršitve pravic evropskih potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj čim prej odpravijo ovire, ki so do sedaj onemogočale začetek veljavnosti te določbe, ter promovirajo evropski izvor izdelkov, ki pri potrošnikih pogosto velja kot zagotovilo kakovosti, varnosti in spoštovanja visokih meril pri proizvodnji;

Strategija dostopa na trge tretjih držav

| 25. | opozarja, da omogočanje lažjega dostopa na mednarodne trge za MSP lahko prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest, ohranitvi obstoječih in dvigu njihove vrednosti, ohranjanju in izmenjavi prenosa znanja in posebnosti industrije EU ter zagotavljanju močne in trajne gospodarske rasti državam članicam; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da omogočanje lažjega dostopa na mednarodne trge za MSP lahko prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest, ohranitvi obstoječih in dvigu njihove vrednosti, ohranjanju in izmenjavi prenosa znanja in posebnosti industrije EU ter zagotavljanju močne in trajne gospodarske rasti državam članicam;

| 26. | pozdravlja prizadevanja, ki jih Komisija vlaga v dostop MSP na trge tretjih držav; poziva Komisijo in države članice, naj delovnim skupinam za dostop na trg EU zagotovijo uspešno delovanje v tretjih državah, še zlasti v gospodarstvih v vzponu, pri tem pa naj sodelujejo ustrezne strokovne organizacije; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja prizadevanja, ki jih Komisija vlaga v dostop MSP na trge tretjih držav; poziva Komisijo in države članice, naj delovnim skupinam za dostop na trg EU zagotovijo uspešno delovanje v tretjih državah, še zlasti v gospodarstvih v vzponu, pri tem pa naj sodelujejo ustrezne strokovne organizacije;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo razširjanje informacij o trgih tretjih držav z vzpostavitvijo oddelkov za MSP, ter racionalizirajo podatkovno zbirko o dostopu na trge tako, da olajšajo dostop do nje, zlasti za upravljavce MSP; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo razširjanje informacij o trgih tretjih držav z vzpostavitvijo oddelkov za MSP, ter racionalizirajo podatkovno zbirko o dostopu na trge tako, da olajšajo dostop do nje, zlasti za upravljavce MSP;

| 28. | poziva Komisijo, naj poenostavi podatkovno bazo za dostop na trge, da bo lažje dostopna MSP; poleg tega poziva Komisijo, naj začne z dejavnostmi za promocijo te banke podatkov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj poenostavi podatkovno bazo za dostop na trge, da bo lažje dostopna MSP; poleg tega poziva Komisijo, naj začne z dejavnostmi za promocijo te banke podatkov;

| 29. | poziva, naj se okrepijo skupine za dostop na trge, ki so jih vzpostavile delegacije Komisije v tretjih državah, ter naj se znotraj teh delegacij oblikujejo službe, ki bodo posebej pristojne za spremljanje težav v zvezi z MSP in jih bodo sestavljali strokovnjaki s področja družb; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj se okrepijo skupine za dostop na trge, ki so jih vzpostavile delegacije Komisije v tretjih državah, ter naj se znotraj teh delegacij oblikujejo službe, ki bodo posebej pristojne za spremljanje težav v zvezi z MSP in jih bodo sestavljali strokovnjaki s področja družb;

| 30. | podpira ustanavljanje evropskih poslovnih središč na vodilnih trgih, kot sta Indija in Kitajska, ki bodo sodelovala z nacionalnimi trgovskimi zbornicami in predstavniki podjetij ter pomagala MSP, da bodo lahko našla primerne partnerje z ustreznim znanjem za vstop na lokalne trge; |
| --- | --- |

30.

podpira ustanavljanje evropskih poslovnih središč na vodilnih trgih, kot sta Indija in Kitajska, ki bodo sodelovala z nacionalnimi trgovskimi zbornicami in predstavniki podjetij ter pomagala MSP, da bodo lahko našla primerne partnerje z ustreznim znanjem za vstop na lokalne trge;

| 31. | meni, da je uspeh strategije za dostop do trgov odvisen tudi od podpore na področju informiranja ter od večje sposobnosti vplivanja na nacionalne trgovinske zbornice zunaj Evropske unije; podpira dvostranske programe, ki posebej spodbujajo MSP do tretjih trgov, zlasti glede na uspehe, ki so jih dosegli Al Invest (Latinska Amerika), Medinvest (Sredozemlje) in Proinvest (države AKP); |
| --- | --- |

31.

meni, da je uspeh strategije za dostop do trgov odvisen tudi od podpore na področju informiranja ter od večje sposobnosti vplivanja na nacionalne trgovinske zbornice zunaj Evropske unije; podpira dvostranske programe, ki posebej spodbujajo MSP do tretjih trgov, zlasti glede na uspehe, ki so jih dosegli Al Invest (Latinska Amerika), Medinvest (Sredozemlje) in Proinvest (države AKP);

| 32. | poudarja, da standardizacija lahko privede do inovacij in konkurenčnosti tako, da olajša dostop do trgov in zagotavlja medoperabilnost; spodbuja Komisijo, naj okrepi mednarodno promocijo evropskih standardov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da standardizacija lahko privede do inovacij in konkurenčnosti tako, da olajša dostop do trgov in zagotavlja medoperabilnost; spodbuja Komisijo, naj okrepi mednarodno promocijo evropskih standardov;

Evropski akt za mala podjetja, konkurenčnost in mednarodna trgovina

| 33. | pozdravlja pobudo Komisije o Evropskem aktu za mala podjetja, ki je pomemben element za učinkovito prilagajanje vse politike EU malim in srednje velikim podjetjem; meni, da je potrebno polno sodelovanje držav članic in institucij EU, da se začne izvajati načelo „Najprej pomisli na male“; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobudo Komisije o Evropskem aktu za mala podjetja, ki je pomemben element za učinkovito prilagajanje vse politike EU malim in srednje velikim podjetjem; meni, da je potrebno polno sodelovanje držav članic in institucij EU, da se začne izvajati načelo „Najprej pomisli na male“;

| 34. | ugotavlja, da obstajajo zelo konkurenčna evropska MSP, ki so vodilna v svetu v visoko specializiranih nišnih trgih in so zato gonilna sila pri izvajanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da obstajajo zelo konkurenčna evropska MSP, ki so vodilna v svetu v visoko specializiranih nišnih trgih in so zato gonilna sila pri izvajanju lizbonske strategije;

| 35. | ocenjuje, da je internacionalizacija MSP prvi cilj trgovinske politike in mora biti temelj Evropskega akta za mala podjetja – stabilnega, enotnega, zavezujočega in splošnega okvira politik Komisije za MSP; |
| --- | --- |

35.

ocenjuje, da je internacionalizacija MSP prvi cilj trgovinske politike in mora biti temelj Evropskega akta za mala podjetja – stabilnega, enotnega, zavezujočega in splošnega okvira politik Komisije za MSP;

| 36. | meni, da bi morala imeti MSP za krepitev svoje prisotnosti na trgih tretjih držav predane kadre, ki se posebej ukvarjajo z internalizacijo, vendar je to redkost; poziva Komisijo in države članice, naj to oviro premagajo s spodbujanjem ustanavljanja konzorcijev, ki nudijo storitve, namenjene podpori MSP v procesu internacionalizacije; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morala imeti MSP za krepitev svoje prisotnosti na trgih tretjih držav predane kadre, ki se posebej ukvarjajo z internalizacijo, vendar je to redkost; poziva Komisijo in države članice, naj to oviro premagajo s spodbujanjem ustanavljanja konzorcijev, ki nudijo storitve, namenjene podpori MSP v procesu internacionalizacije;

| 37. | spodbuja krepitev politike na področju inovacij in ustanavljanja MSP; podpira nastajanje evropskih centrov konkurenčnosti, ki bodo sprejemali MSP in ki bodo dovolj veliki, da bodo lahko obstali ob mednarodni konkurenci; podpira tudi razširitev in posodobitev programov, namenjenih omogočanju dostopa MSP do mednarodnih razvojnih finančnih virov, ter vse ukrepe, namenjene zmanjšanju njihovih stalnih operativnih stroškov; opozarja, da je za lažji prehod k trgovinskim izmenjavam izven trga Skupnosti treba kar najhitreje pridobiti enotni evropski patent ter status evropskega podjetja; |
| --- | --- |

37.

spodbuja krepitev politike na področju inovacij in ustanavljanja MSP; podpira nastajanje evropskih centrov konkurenčnosti, ki bodo sprejemali MSP in ki bodo dovolj veliki, da bodo lahko obstali ob mednarodni konkurenci; podpira tudi razširitev in posodobitev programov, namenjenih omogočanju dostopa MSP do mednarodnih razvojnih finančnih virov, ter vse ukrepe, namenjene zmanjšanju njihovih stalnih operativnih stroškov; opozarja, da je za lažji prehod k trgovinskim izmenjavam izven trga Skupnosti treba kar najhitreje pridobiti enotni evropski patent ter status evropskega podjetja;

| 38. | meni, da so politična in finančna podpora za spodbujanje inovativnih proizvodov in postopkov, izboljšanje dostopa do finančnih virov, izboljšanje davčnih razmer ter sodelovanje na področju raziskav in prenosa tehnologij, ključni dejavniki za povečanje produktivnosti MSP, kar je osnova za vsako uspešno strategijo internacionalizacije MSP; |
| --- | --- |

38.

meni, da so politična in finančna podpora za spodbujanje inovativnih proizvodov in postopkov, izboljšanje dostopa do finančnih virov, izboljšanje davčnih razmer ter sodelovanje na področju raziskav in prenosa tehnologij, ključni dejavniki za povečanje produktivnosti MSP, kar je osnova za vsako uspešno strategijo internacionalizacije MSP;

| 39. | meni, da bi bilo treba politike notranjega trga osredotočiti na izboljšanje položaja evropskih MSP z ustvarjanjem prijaznega poslovnega okolja zanje in s tem, da se jim zagotovi, da lahko izkoristijo priložnosti, ki jih nudi notranji trg; ocenjuje, da morajo te politike tudi povečati mednarodno vlogo MSP; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi bilo treba politike notranjega trga osredotočiti na izboljšanje položaja evropskih MSP z ustvarjanjem prijaznega poslovnega okolja zanje in s tem, da se jim zagotovi, da lahko izkoristijo priložnosti, ki jih nudi notranji trg; ocenjuje, da morajo te politike tudi povečati mednarodno vlogo MSP;

| 40. | poziva Komisijo, naj preuči, kako lahko notranji trg še bolj pomaga evropskim podjetjem, da bodo konkurenčna na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj preuči, kako lahko notranji trg še bolj pomaga evropskim podjetjem, da bodo konkurenčna na mednarodni ravni;

| 41. | pozdravlja dodeljeno in podpisano pogodbo Komisije za izvajanje študije o internacionalizaciji MSP; meni, da bo študija zagotovila podroben pregled internacionalizacije evropskih MSP; poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za lajšanje delovanja malih in srednjih podjetij v globaliziranem svetu; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja dodeljeno in podpisano pogodbo Komisije za izvajanje študije o internacionalizaciji MSP; meni, da bo študija zagotovila podroben pregled internacionalizacije evropskih MSP; poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za lajšanje delovanja malih in srednjih podjetij v globaliziranem svetu;

| 42. | ugotavlja pomen kvalificiranih in usposobljenih podjetnikov pri soočanju z izzivi mednarodnega poslovanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ponudbo programov za usposabljanje podjetnikov za delovanje v globaliziranem poslovnem okolju (kot sta Evropska podjetniška mreža ali shema „Vrata na Kitajsko“); poziva k povečanemu sodelovanju med MSP in univerzami, da bi tako izboljšali raziskave in inovacije; poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve posebnega programa izmenjave EU za mlade podjetnike, ki bi temeljil na programih Erasmus / Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja pomen kvalificiranih in usposobljenih podjetnikov pri soočanju z izzivi mednarodnega poslovanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ponudbo programov za usposabljanje podjetnikov za delovanje v globaliziranem poslovnem okolju (kot sta Evropska podjetniška mreža ali shema „Vrata na Kitajsko“); poziva k povečanemu sodelovanju med MSP in univerzami, da bi tako izboljšali raziskave in inovacije; poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve posebnega programa izmenjave EU za mlade podjetnike, ki bi temeljil na programih Erasmus / Leonardo da Vinci;

| 43. | pozdravlja organizacijo evropskega tedna MSP v maju 2009 in predlaga, da se ob tej priložnosti MSP ponudijo informacije o tem, kako lahko razvijejo svoje izvozne dejavnosti zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja organizacijo evropskega tedna MSP v maju 2009 in predlaga, da se ob tej priložnosti MSP ponudijo informacije o tem, kako lahko razvijejo svoje izvozne dejavnosti zunaj Evropske unije;

Sporazumi o prosti trgovini

| 44. | poziva Komisijo, naj pazljivo oceni posledice, ki jih lahko imajo novi sporazumi o prosti trgovini s tretjimi državami za evropska MSP, ter jih upošteva pri pogajanjih; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj pazljivo oceni posledice, ki jih lahko imajo novi sporazumi o prosti trgovini s tretjimi državami za evropska MSP, ter jih upošteva pri pogajanjih;

| 45. | meni, da bi si Komisija morala prizadevati za sklenitev sporazumov o prosti trgovini ali drugih trgovinskih sporazumov, ki koristijo evropskemu gospodarstvu na splošno in zlasti MSP ali ki predvidevajo podobne trgovinske koncesije, razen v primeru sporazumov z najmanj razvitimi državami; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi si Komisija morala prizadevati za sklenitev sporazumov o prosti trgovini ali drugih trgovinskih sporazumov, ki koristijo evropskemu gospodarstvu na splošno in zlasti MSP ali ki predvidevajo podobne trgovinske koncesije, razen v primeru sporazumov z najmanj razvitimi državami;

| 46. | poudarja pomen spodbujanja gospodarskih in trgovinskih odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami, ki so članice Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), ter poziva Komisijo, naj v svojih trgovinskih odnosih s temi državami nameni posebno pozornost MSP; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen spodbujanja gospodarskih in trgovinskih odnosov med Evropsko unijo in tretjimi državami, ki so članice Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), ter poziva Komisijo, naj v svojih trgovinskih odnosih s temi državami nameni posebno pozornost MSP;

| 47. | priporoča Komisiji, naj zagotovi stalen nadzor nad izvajanjem teh sporazumov in nemudoma ukrepa, če pogodbene stranke ne upoštevajo prevzetih obveznosti; |
| --- | --- |

47.

priporoča Komisiji, naj zagotovi stalen nadzor nad izvajanjem teh sporazumov in nemudoma ukrepa, če pogodbene stranke ne upoštevajo prevzetih obveznosti;

| 48. | vztraja, da so za MSP zelo pomembni trgi držav, ki so geografsko najbliže, in poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni trgovinskim odnosom MSP s temi državami; s tem v zvezi pozdravlja sklicevanje na sredozemsko pobudo za razvoj podjetništva, vključeno v skupno deklaracijo srečanja na vrhu o sredozemski uniji v Parizu z dne 13. julija 2008; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da so za MSP zelo pomembni trgi držav, ki so geografsko najbliže, in poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni trgovinskim odnosom MSP s temi državami; s tem v zvezi pozdravlja sklicevanje na sredozemsko pobudo za razvoj podjetništva, vključeno v skupno deklaracijo srečanja na vrhu o sredozemski uniji v Parizu z dne 13. julija 2008;

| 49. | ugotavlja, da imajo MSP pomembno vlogo pri prenosu tehnologij na področju podnebnih sprememb, ter da je pomembno, da aktivno sodelujejo pri pomoči za razvoj; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da imajo MSP pomembno vlogo pri prenosu tehnologij na področju podnebnih sprememb, ter da je pomembno, da aktivno sodelujejo pri pomoči za razvoj;

Javna naročila

| 50. | opozarja, da je sektor javnih naročil eden izmed najbolj obetavnih sektorjev za evropsko gospodarstvo in zlasti za MSP; izraža zaskrbljenost zaradi nenehnih omejitev v številnih tretjih državah, ki evropskim podjetjem ne želijo zagotoviti enakega dostopa do javnih naročil ali uporabljajo merila, ki pogosto niso dovolj pregledna in pravična; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je sektor javnih naročil eden izmed najbolj obetavnih sektorjev za evropsko gospodarstvo in zlasti za MSP; izraža zaskrbljenost zaradi nenehnih omejitev v številnih tretjih državah, ki evropskim podjetjem ne želijo zagotoviti enakega dostopa do javnih naročil ali uporabljajo merila, ki pogosto niso dovolj pregledna in pravična;

| 51. | meni, da bi morala imeti evropska MSP enako stopnjo ugodnosti in možnosti pri javnih naročilih v pomembnejših industrijsko razvitih državah (med katerimi so ZDA, Kanada in Japonska), kot jo imajo v Evropski uniji; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imela evropska MSP boljši dostop do javnih razpisov v tretjih državah in enake konkurenčne pogoje v sektorju javnih naročil, po potrebi z uporabo načela recipročnosti; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi morala imeti evropska MSP enako stopnjo ugodnosti in možnosti pri javnih naročilih v pomembnejših industrijsko razvitih državah (med katerimi so ZDA, Kanada in Japonska), kot jo imajo v Evropski uniji; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imela evropska MSP boljši dostop do javnih razpisov v tretjih državah in enake konkurenčne pogoje v sektorju javnih naročil, po potrebi z uporabo načela recipročnosti;

| 52. | meni, da mora za doseganje enakih pravic evropskih podjetij ter zlasti MSP Evropska unija sprejeti preudarne in učinkovite ukrepe; |
| --- | --- |

52.

meni, da mora za doseganje enakih pravic evropskih podjetij ter zlasti MSP Evropska unija sprejeti preudarne in učinkovite ukrepe;

| 53. | poziva Komisijo, naj predloži realne in konstruktivne predloge za prihodnja ponovna pogajanja in okrepitev sporazuma STO o javnih naročilih; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj predloži realne in konstruktivne predloge za prihodnja ponovna pogajanja in okrepitev sporazuma STO o javnih naročilih;

| 54. | meni, da morajo javna naročila predstavljati ključni element v vseh dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih Evropske unije, da bi prišlo do uravnoteženega odprtja teh trgov; |
| --- | --- |

54.

meni, da morajo javna naročila predstavljati ključni element v vseh dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih Evropske unije, da bi prišlo do uravnoteženega odprtja teh trgov;

| 55. | pozdravlja predlog Komisije v njenem sporočilu Globalna Evropa, da se za države, ki ne omogočajo dostopa do svojih trgov javnih naročil, uvedejo omejitve pri evropskih javnih naročilih; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih, doseženih do sedaj, in o svojih načrtovanih pobudah za boljši dostop evropskih MSP do javnih naročil tretjih držav; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja predlog Komisije v njenem sporočilu Globalna Evropa, da se za države, ki ne omogočajo dostopa do svojih trgov javnih naročil, uvedejo omejitve pri evropskih javnih naročilih; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih, doseženih do sedaj, in o svojih načrtovanih pobudah za boljši dostop evropskih MSP do javnih naročil tretjih držav;

Kmetijski proizvodi in geografske označbe

| 56. | opozarja na pomembnost dostopa do kmetijskih trgov za evropska MSP v kmetijskem sektorju ter poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjih večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj ne ukine preostale tarifne zaščite, ki je je ta sektor še deležen, ter namesto tega zagotovi, da najbolj konkurenčni in priznani evropski kmetijski proizvodi niso neupravičeno v slabšem položaju zaradi protikonkurenčnih praks drugih članic STO; meni, da je nujen velik napredek glede geografskih označb, da bo krog pogajanj v Dohi prinesel uravnotežene dosežke na področju kmetijstva; |
| --- | --- |

56.

opozarja na pomembnost dostopa do kmetijskih trgov za evropska MSP v kmetijskem sektorju ter poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjih večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj ne ukine preostale tarifne zaščite, ki je je ta sektor še deležen, ter namesto tega zagotovi, da najbolj konkurenčni in priznani evropski kmetijski proizvodi niso neupravičeno v slabšem položaju zaradi protikonkurenčnih praks drugih članic STO; meni, da je nujen velik napredek glede geografskih označb, da bo krog pogajanj v Dohi prinesel uravnotežene dosežke na področju kmetijstva;

| 57. | podpira pobude Komisije za oblikovanje jasnejšega in bolj uravnoteženega mednarodnega referenčnega okvira na področju geografskih označb; meni, da je nedopustno, da se geografska poimenovanja in označbe številnih agroživilskih proizvodov neupravičeno uporabljajo v škodo zlasti evropskih MSP; poziva Komisijo in države članice, naj strogo ukrepajo proti državam, ki uporabljajo netarifne ovire za neupravičeno zaščito svojih trgov; |
| --- | --- |

57.

podpira pobude Komisije za oblikovanje jasnejšega in bolj uravnoteženega mednarodnega referenčnega okvira na področju geografskih označb; meni, da je nedopustno, da se geografska poimenovanja in označbe številnih agroživilskih proizvodov neupravičeno uporabljajo v škodo zlasti evropskih MSP; poziva Komisijo in države članice, naj strogo ukrepajo proti državam, ki uporabljajo netarifne ovire za neupravičeno zaščito svojih trgov;

| 58. | podpira vzpostavitev večstranskega mednarodnega registra geografskih označb, ki bo MSP omogočal zaščito geografskih označb na preprost način in z nizkimi stroški; meni, da je treba seznam zaščitenih geografskih označb dopolniti in razširiti na vse EU proizvode, ki po svoji naravi, kraju izvora ali načinu proizvodnje evropskim MSP zagotavljajo primerjalno prednost pred podobnimi proizvodi iz tretjih držav; |
| --- | --- |

58.

podpira vzpostavitev večstranskega mednarodnega registra geografskih označb, ki bo MSP omogočal zaščito geografskih označb na preprost način in z nizkimi stroški; meni, da je treba seznam zaščitenih geografskih označb dopolniti in razširiti na vse EU proizvode, ki po svoji naravi, kraju izvora ali načinu proizvodnje evropskim MSP zagotavljajo primerjalno prednost pred podobnimi proizvodi iz tretjih držav;

| 59. | poziva druge članice STO, naj zagotovijo popoln dostop EU proizvodov, zaščitenih z geografskimi označbami, ter po potrebi umaknejo s trga nacionalne proizvode, ki neupravičeno uporabljajo te označbe, ali pa vsaj dodelijo popoln dostop za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla EU, ki se že uporabljajo ali pa so postala generična poimenovanja; |
| --- | --- |

59.

poziva druge članice STO, naj zagotovijo popoln dostop EU proizvodov, zaščitenih z geografskimi označbami, ter po potrebi umaknejo s trga nacionalne proizvode, ki neupravičeno uporabljajo te označbe, ali pa vsaj dodelijo popoln dostop za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla EU, ki se že uporabljajo ali pa so postala generična poimenovanja;

Podpora internacionalizaciji MSP

| 60. | meni, da so nacionalni ali regionalni podporni programi za internacionalizacijo MSP zelo uporabno orodje in dajejo dobre rezultate; poziva, naj se ti programi še naprej sofinancirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in naj se več finančnih sredstev nameni za projekte transnacionalnega sodelovanja, ki so jih razvila sektorska združenja, da se podprejo izvozne zmogljivosti in sposobnosti MSP za internacionalizacijo, skupaj odprejo novi trgi in razvijejo skupne tržne strategije v tretjih državah; |
| --- | --- |

60.

meni, da so nacionalni ali regionalni podporni programi za internacionalizacijo MSP zelo uporabno orodje in dajejo dobre rezultate; poziva, naj se ti programi še naprej sofinancirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in naj se več finančnih sredstev nameni za projekte transnacionalnega sodelovanja, ki so jih razvila sektorska združenja, da se podprejo izvozne zmogljivosti in sposobnosti MSP za internacionalizacijo, skupaj odprejo novi trgi in razvijejo skupne tržne strategije v tretjih državah;

| 61. | poudarja, da je treba izboljšati dostop MSP do sredstev, zlasti do mikrokreditov; verjame, da lahko instrumenti Skupnosti, kot so evropski investicijski sklad, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost ter skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednje velika podjetja (JEREMIE), pomagajo pri oblikovanju boljših pogojev za dostop do sredstev za MSP, ki načrtujejo internacionalizacijo; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba izboljšati dostop MSP do sredstev, zlasti do mikrokreditov; verjame, da lahko instrumenti Skupnosti, kot so evropski investicijski sklad, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost ter skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednje velika podjetja (JEREMIE), pomagajo pri oblikovanju boljših pogojev za dostop do sredstev za MSP, ki načrtujejo internacionalizacijo;

| 62. | meni, da bi bilo treba spodbujati oblikovanje skupnih podjetij ali drugih partnerskih sporazumov med MSP kot strategijo za vstop na trge, uvajanje projektov neposrednih naložb v tretje države in sodelovanje na javnih razpisih; poziva Komisijo, naj pridobi sredstva, zlasti v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, in s tem spodbudi transnacionalno sodelovanje med MSP v Evropski uniji; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi bilo treba spodbujati oblikovanje skupnih podjetij ali drugih partnerskih sporazumov med MSP kot strategijo za vstop na trge, uvajanje projektov neposrednih naložb v tretje države in sodelovanje na javnih razpisih; poziva Komisijo, naj pridobi sredstva, zlasti v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, in s tem spodbudi transnacionalno sodelovanje med MSP v Evropski uniji;

Končne ugotovitve

| 63. | meni, da razvoj in internacionalizacija evropskih MSP zahteva posebno pozornost in podporo pri oblikovanju trgovinske politike EU; |
| --- | --- |

63.

meni, da razvoj in internacionalizacija evropskih MSP zahteva posebno pozornost in podporo pri oblikovanju trgovinske politike EU;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj v finančni krizi v celoti podprejo MSP z neprekinjeno razpoložljivostjo kreditov za spodbujanje njihovega razvoja; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj v finančni krizi v celoti podprejo MSP z neprekinjeno razpoložljivostjo kreditov za spodbujanje njihovega razvoja;

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri opredelitvi dosledne in ambiciozne politike, ki bo evropskim MSP omogočala usklajen razvoj z visoko stopnjo rasti, osvojitev novih trgov ter povečanje možnosti za izvoz in internacionalizacijo na splošno; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri opredelitvi dosledne in ambiciozne politike, ki bo evropskim MSP omogočala usklajen razvoj z visoko stopnjo rasti, osvojitev novih trgov ter povečanje možnosti za izvoz in internacionalizacijo na splošno;

| 66. | poziva Komisijo in države članice, naj s primerno politično in finančno podporo zagotovijo razvoj evropskih MSP na področju modernizacije ter usposabljanja vodilnega osebja in delavcev; močno poudarja pomen stalnega usposabljanja upravljavcev MSP in ustvarjanja ugodnih pogojev za takšno usposabljanje; meni, da mora Evropska unija v celoti zavarovati dediščino znanja, tradicije in izkušenj, ki so jo MSP zgradila in do zdaj koristno uporabila; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo in države članice, naj s primerno politično in finančno podporo zagotovijo razvoj evropskih MSP na področju modernizacije ter usposabljanja vodilnega osebja in delavcev; močno poudarja pomen stalnega usposabljanja upravljavcev MSP in ustvarjanja ugodnih pogojev za takšno usposabljanje; meni, da mora Evropska unija v celoti zavarovati dediščino znanja, tradicije in izkušenj, ki so jo MSP zgradila in do zdaj koristno uporabila;

| 67. | ocenjuje, da je treba zagotoviti boljše usklajevanje znotraj Skupnosti, pa tudi med Komisijo, državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi; naproša, da se ga pravočasno obvesti o vsakršni prihodnji pobudi v zvezi s konkurenčnostjo MSP na trgih zunaj EU ter da je tesno udeležen v vsaki prihodnji pobudi Evropske unije; |
| --- | --- |

67.

ocenjuje, da je treba zagotoviti boljše usklajevanje znotraj Skupnosti, pa tudi med Komisijo, državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi; naproša, da se ga pravočasno obvesti o vsakršni prihodnji pobudi v zvezi s konkurenčnostjo MSP na trgih zunaj EU ter da je tesno udeležen v vsaki prihodnji pobudi Evropske unije;

*

- *

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, vladam in parlamentom članic STO ter STO. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, vladam in parlamentom članic STO ter STO.

---

(1)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(2)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/internationalisation/report_internat.pdf

(4)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(5)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 276.

(6)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

(7)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(8)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(9)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103.

(10)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 110.

(11)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 321.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0180.

(13)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 881.

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 349, 31.12.1994, str. 71).

(15)  Predlog uredbe Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (KOM(2005)0661).

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/112

---

Mednarodna trgovina in internet

P6_TA(2009)0049

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o mednarodni trgovini in internetu (2008/2204(INI))

(2010/C 67 E/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju točke 18 ministrske deklaracije o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (kar je znano tudi kot sporazum o informacijski tehnologiji) s prve ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, sprejete dne 13. decembra 1996 v Singapurju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 18 ministrske deklaracije o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (kar je znano tudi kot sporazum o informacijski tehnologiji) s prve ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, sprejete dne 13. decembra 1996 v Singapurju,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije, sprejete dne 20. maja 1998 v Ženevi, o svetovnem elektronskem poslovanju z druge ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije, sprejete dne 20. maja 1998 v Ženevi, o svetovnem elektronskem poslovanju z druge ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju predloga Evropskih skupnosti o vprašanjih uvrščanja in delovnem programu o elektronskem poslovanju Svetovni trgovinski organizaciji z dne 9. maja 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropskih skupnosti o vprašanjih uvrščanja in delovnem programu o elektronskem poslovanju Svetovni trgovinski organizaciji z dne 9. maja 2003,

| — | ob upoštevanju točke 46 o elektronskem poslovanju ministrske deklaracije, sprejete dne 18. decembra 2005 v Hongkongu, o delovnem programu iz Dohe s šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 46 o elektronskem poslovanju ministrske deklaracije, sprejete dne 18. decembra 2005 v Hongkongu, o delovnem programu iz Dohe s šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2002/38/ES glede obdobja uporabe ureditev davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za storitve radijskega in televizijskega oddajanja ter za določene elektronsko opravljane storitve ter poročila Komisije Svetu o Direktivi Sveta 2002/38/ES z dne 7. maja 2002 o spremembah in začasnih spremembah Direktive 77/388/EGS glede ureditve davka na dodano vrednost, ki se uporablja za storitve radijskega in televizijskega oddajanja ter za določene elektronsko opravljene storitve (KOM(2006)0210), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Sveta o spremembi Direktive 2002/38/ES glede obdobja uporabe ureditev davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za storitve radijskega in televizijskega oddajanja ter za določene elektronsko opravljane storitve ter poročila Komisije Svetu o Direktivi Sveta 2002/38/ES z dne 7. maja 2002 o spremembah in začasnih spremembah Direktive 77/388/EGS glede ureditve davka na dodano vrednost, ki se uporablja za storitve radijskega in televizijskega oddajanja ter za določene elektronsko opravljene storitve (KOM(2006)0210),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 792/2002 z dne 7. maja 2002 o začasnih spremembah Uredbe (EGS) št. 218/92 o upravnem sodelovanju na področju posrednega obdavčevanja (DDV) glede dodatnih ukrepov v zvezi z elektronskim trgovanjem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 792/2002 z dne 7. maja 2002 o začasnih spremembah Uredbe (EGS) št. 218/92 o upravnem sodelovanju na področju posrednega obdavčevanja (DDV) glede dodatnih ukrepov v zvezi z elektronskim trgovanjem (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 24. septembra 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Direktivo 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, Direktivo 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in Direktivo 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (4), Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5) in Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 24. septembra 2008 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Direktivo 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, Direktivo 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in Direktivo 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (4), Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (5) in Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 1998 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski pobudi na področju elektronskega trgovanja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 1998 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski pobudi na področju elektronskega trgovanja (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje (8),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0020/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0020/2009),

| A. | ker ima dostop do interneta več kot polovica državljanov Evropske unije in skoraj 1,5 milijarde ljudi po vsem svetu; ker nakupe na spletu opravlja vsak tretji državljan Evropske unije, vendar pa jih čezmejne nakupe v Evropski uniji opravlja le 30 milijonov, |
| --- | --- |

A.

ker ima dostop do interneta več kot polovica državljanov Evropske unije in skoraj 1,5 milijarde ljudi po vsem svetu; ker nakupe na spletu opravlja vsak tretji državljan Evropske unije, vendar pa jih čezmejne nakupe v Evropski uniji opravlja le 30 milijonov,

| B. | ker je Svetovna trgovinska organizacija elektronsko trgovanje opredelila kot ustvarjanje, oglaševanje, prodajo in distribucijo izdelkov po telekomunikacijskih omrežjih, |
| --- | --- |

B.

ker je Svetovna trgovinska organizacija elektronsko trgovanje opredelila kot ustvarjanje, oglaševanje, prodajo in distribucijo izdelkov po telekomunikacijskih omrežjih,

| C. | ker je mogoče razlikovati med dostavo vsebine na fizičnih nosilcih podatkov ter digitalno zakodirano vsebino, posredovano po elektronski poti po internetu in zatorej neodvisno od fizičnih nosilcev podatkov, prek fiksnih in brezžičnih omrežij, |
| --- | --- |

C.

ker je mogoče razlikovati med dostavo vsebine na fizičnih nosilcih podatkov ter digitalno zakodirano vsebino, posredovano po elektronski poti po internetu in zatorej neodvisno od fizičnih nosilcev podatkov, prek fiksnih in brezžičnih omrežij,

| D. | ker lahko elektronsko trgovanje poteka v obliki transakcij med podjetji, transakcij med podjetji in potrošniki ter transakcij med potrošniki samimi; ker je trgovanje na internetnih platformah temeljito spremenilo način trgovanja z blagom in storitvami ter ustvarilo nove priložnosti zlasti za mala in srednje velika podjetja, da ta dosežejo nove stranke prek meja, |
| --- | --- |

D.

ker lahko elektronsko trgovanje poteka v obliki transakcij med podjetji, transakcij med podjetji in potrošniki ter transakcij med potrošniki samimi; ker je trgovanje na internetnih platformah temeljito spremenilo način trgovanja z blagom in storitvami ter ustvarilo nove priložnosti zlasti za mala in srednje velika podjetja, da ta dosežejo nove stranke prek meja,

| E. | ker je ohranitev odprtosti interneta pogoj za njegovo stalno rast kot tudi za rast širšega gospodarstva in svetovne trgovine, ki vedno pogosteje potekajo prek internetnih tehnologij, |
| --- | --- |

E.

ker je ohranitev odprtosti interneta pogoj za njegovo stalno rast kot tudi za rast širšega gospodarstva in svetovne trgovine, ki vedno pogosteje potekajo prek internetnih tehnologij,

| F. | ker imajo lahko mala in srednja podjetja posebno korist od elektronskega poslovanja v smislu dostopa do zunanjih trgov; ker vsemu navkljub popoln razvoj teh novih načinov elektronskega poslovanja še vedno preprečujejo različne ovire v zvezi z njihovo praktično uporabo, |
| --- | --- |

F.

ker imajo lahko mala in srednja podjetja posebno korist od elektronskega poslovanja v smislu dostopa do zunanjih trgov; ker vsemu navkljub popoln razvoj teh novih načinov elektronskega poslovanja še vedno preprečujejo različne ovire v zvezi z njihovo praktično uporabo,

| G. | ker je prost pretok informacij ključen za omogočanje elektronskega trgovanja, odprto in varno omrežje, ki omogoča razširjanje internetnih informacij in dostop do njih, pa je temelj, na katerem gradi svetovno gospodarstvo 21. stoletja, |
| --- | --- |

G.

ker je prost pretok informacij ključen za omogočanje elektronskega trgovanja, odprto in varno omrežje, ki omogoča razširjanje internetnih informacij in dostop do njih, pa je temelj, na katerem gradi svetovno gospodarstvo 21. stoletja,

| H. | ker so informacijske in komunikacijske tehnologije zdaj prisotne povsod v gospodarstvu, razvijajo in oblikujejo pa se nove platforme in omrežja; ker obstaja potreba po odprtih standardih, ki so pomembni za inovacije, konkurenco in učinkovito izbiro potrošnikov, |
| --- | --- |

H.

ker so informacijske in komunikacijske tehnologije zdaj prisotne povsod v gospodarstvu, razvijajo in oblikujejo pa se nove platforme in omrežja; ker obstaja potreba po odprtih standardih, ki so pomembni za inovacije, konkurenco in učinkovito izbiro potrošnikov,

| I. | ker nadaljnji razvoj novega digitaliziranega poslovnega okolja že ponuja in bo še naprej ponujal nove priložnosti za tradicionalne in sodobne trgovinske transakcije, s čimer se bo okrepil položaj potrošnikov v trgovinski verigi, obenem pa bo to privedlo do povsem novih poslovnih modelov v odnosu med potrošnikom in ponudnikom, |
| --- | --- |

I.

ker nadaljnji razvoj novega digitaliziranega poslovnega okolja že ponuja in bo še naprej ponujal nove priložnosti za tradicionalne in sodobne trgovinske transakcije, s čimer se bo okrepil položaj potrošnikov v trgovinski verigi, obenem pa bo to privedlo do povsem novih poslovnih modelov v odnosu med potrošnikom in ponudnikom,

| J. | ker internet v primerjavi s tradicionalnim nakupovanjem potrošnikom ponuja številne možnosti za bolj osveščene poslovne odločitve v smislu kakovosti in cene ter ker je spletno oglaševanje postalo pomembno sredstvo za lajšanje čezmejne trgovine za podjetja vseh velikosti, še posebej pa za mala in srednja podjetja, ki lahko dosežejo nove stranke, |
| --- | --- |

J.

ker internet v primerjavi s tradicionalnim nakupovanjem potrošnikom ponuja številne možnosti za bolj osveščene poslovne odločitve v smislu kakovosti in cene ter ker je spletno oglaševanje postalo pomembno sredstvo za lajšanje čezmejne trgovine za podjetja vseh velikosti, še posebej pa za mala in srednja podjetja, ki lahko dosežejo nove stranke,

| K. | ker vedno večja uporaba interneta za trgovanje s seboj prinaša številne priložnosti, vendar tudi določene izzive, |
| --- | --- |

K.

ker vedno večja uporaba interneta za trgovanje s seboj prinaša številne priložnosti, vendar tudi določene izzive,

| L. | ker bi morali spodbujati podjetja, ki ponujajo storitve s spletnimi vsebinami, da sodelujejo v novih in inovativnih poslovnih modelih, ki izkoriščajo možnosti interneta in elektronskega poslovanja, |
| --- | --- |

L.

ker bi morali spodbujati podjetja, ki ponujajo storitve s spletnimi vsebinami, da sodelujejo v novih in inovativnih poslovnih modelih, ki izkoriščajo možnosti interneta in elektronskega poslovanja,

| M. | ker bosta tehnologija in gospodarstvo narekovala pravne rešitve, saj sedanji razdrobljeni pravni okvir nikakor ne zadostuje, |
| --- | --- |

M.

ker bosta tehnologija in gospodarstvo narekovala pravne rešitve, saj sedanji razdrobljeni pravni okvir nikakor ne zadostuje,

| N. | ker je elektronsko trgovanje na splošno odvisno od zaščite intelektualne lastnine ter ker so varno in predvidljivo pravno okolje za zaščito intelektualne lastnine ter izjeme in omejitve potrebni za spodbujanje njegovega razvoja ter podpiranje tehnoloških inovacij in prenos/razširjanje tehnologije, |
| --- | --- |

N.

ker je elektronsko trgovanje na splošno odvisno od zaščite intelektualne lastnine ter ker so varno in predvidljivo pravno okolje za zaščito intelektualne lastnine ter izjeme in omejitve potrebni za spodbujanje njegovega razvoja ter podpiranje tehnoloških inovacij in prenos/razširjanje tehnologije,

| O. | ker je bilo opaženo, da je treba v skladu z nacionalno zakonodajo pomembnih trgovinskih partnerjev EU najprej pridobiti telekomunikacijsko licenco, da bi bilo mogoče zagotavljati storitve elektronskega trgovanja, kar ustvarja nepotrebno obveznost predvsem zaradi zapletenih postopkov, ki veljajo za dodelitev teh licenc, |
| --- | --- |

O.

ker je bilo opaženo, da je treba v skladu z nacionalno zakonodajo pomembnih trgovinskih partnerjev EU najprej pridobiti telekomunikacijsko licenco, da bi bilo mogoče zagotavljati storitve elektronskega trgovanja, kar ustvarja nepotrebno obveznost predvsem zaradi zapletenih postopkov, ki veljajo za dodelitev teh licenc,

| P. | ker se je vloga elektronskega trgovanja med članicami Svetovne trgovinske organizacije zelo povečala na področjih, kot so bančništvo, telekomunikacijski sektor, računalniška industrija, oglaševalska industrija, distribucija in hitre poštne storitve; ker že kar nekaj držav ne omejuje čezmejnega dostopa na teh področjih; ker je od začetka delovnega programa Svetovne trgovinske organizacije o elektronskem trgovanju minilo deset let, |
| --- | --- |

P.

ker se je vloga elektronskega trgovanja med članicami Svetovne trgovinske organizacije zelo povečala na področjih, kot so bančništvo, telekomunikacijski sektor, računalniška industrija, oglaševalska industrija, distribucija in hitre poštne storitve; ker že kar nekaj držav ne omejuje čezmejnega dostopa na teh področjih; ker je od začetka delovnega programa Svetovne trgovinske organizacije o elektronskem trgovanju minilo deset let,

| Q. | ker je pri uporabi temeljnih načel Svetovne trgovinske organizacije o nediskriminaciji, preglednosti in progresivni liberalizaciji treba upoštevati hitrost in interaktivnost interneta, načine elektronskega plačevanja, opuščanje posrednikov, večjo integracijo poslovnih funkcij v spletni sistem, večjo prilagodljivost poslovnih organizacij ter večjo razdrobljenost podjetij, |
| --- | --- |

Q.

ker je pri uporabi temeljnih načel Svetovne trgovinske organizacije o nediskriminaciji, preglednosti in progresivni liberalizaciji treba upoštevati hitrost in interaktivnost interneta, načine elektronskega plačevanja, opuščanje posrednikov, večjo integracijo poslovnih funkcij v spletni sistem, večjo prilagodljivost poslovnih organizacij ter večjo razdrobljenost podjetij,

| 1. | poudarja dobrodejen vpliv interneta na različne dejavnike in stopnje v čezmejnem in mednarodnem trgovanju z blagom in storitvami v zadnjih dveh desetletjih; poudarja, da elektronsko trgovanje, ki ima samo po sebi mednaroden značaj, zahteva splošno razumevanje in sodelovanje; |
| --- | --- |

1.

poudarja dobrodejen vpliv interneta na različne dejavnike in stopnje v čezmejnem in mednarodnem trgovanju z blagom in storitvami v zadnjih dveh desetletjih; poudarja, da elektronsko trgovanje, ki ima samo po sebi mednaroden značaj, zahteva splošno razumevanje in sodelovanje;

| 2. | ugotavlja, da je pri elektronskem trgovanju, ki je že samo po sebi mednarodno, potrebno splošno razumevanje in sodelovanje; poudarja, da spletni trgi delujejo kot novi posredniki, da bi olajšali izmenjavo in povečali dostopnost informacij po zelo nizki ceni ter na splošno širili obseg medpodjetniškega poslovanja; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je pri elektronskem trgovanju, ki je že samo po sebi mednarodno, potrebno splošno razumevanje in sodelovanje; poudarja, da spletni trgi delujejo kot novi posredniki, da bi olajšali izmenjavo in povečali dostopnost informacij po zelo nizki ceni ter na splošno širili obseg medpodjetniškega poslovanja;

| 3. | meni, da so mala in srednje velika podjetja ter mladi podjetniki, ki deloma ali v celoti poslujejo na spletu, našli platformo z razmeroma nizkimi upravnimi in poslovnimi stroški, prek katere oglašujejo s strankam prilagojenim spletnim oglaševanjem ter prodajajo svoje blago in storitve vedno širšemu krogu uporabnikov, s čimer zaobidejo nekatere trgovinske ovire, ki so včasih zastarele, in prodrejo na nekoč odmaknjene in zaprte trge, kar je mogoče pripisati predvsem izvajanju strogega nadzora na stopnji distribucije; |
| --- | --- |

3.

meni, da so mala in srednje velika podjetja ter mladi podjetniki, ki deloma ali v celoti poslujejo na spletu, našli platformo z razmeroma nizkimi upravnimi in poslovnimi stroški, prek katere oglašujejo s strankam prilagojenim spletnim oglaševanjem ter prodajajo svoje blago in storitve vedno širšemu krogu uporabnikov, s čimer zaobidejo nekatere trgovinske ovire, ki so včasih zastarele, in prodrejo na nekoč odmaknjene in zaprte trge, kar je mogoče pripisati predvsem izvajanju strogega nadzora na stopnji distribucije;

| 4. | priznava, da je treba težave glede zagotavljanja kakovosti in varnosti izdelkov zaradi pomanjkanja običajnega nadzora pri distribuciji v spletni trgovini rešiti na nove načine, kot sta potrošniško ocenjevanje prodajalcev in kolegialno ocenjevanje potrošnikov; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je treba težave glede zagotavljanja kakovosti in varnosti izdelkov zaradi pomanjkanja običajnega nadzora pri distribuciji v spletni trgovini rešiti na nove načine, kot sta potrošniško ocenjevanje prodajalcev in kolegialno ocenjevanje potrošnikov;

| 5. | poziva k natančni analizi vpliva spletne trgovine na običajne trgovinske vzorce in dejavnosti, da bi se zavedali morebitnih škodljivih učinkov in se jim posledično izognili; |
| --- | --- |

5.

poziva k natančni analizi vpliva spletne trgovine na običajne trgovinske vzorce in dejavnosti, da bi se zavedali morebitnih škodljivih učinkov in se jim posledično izognili;

| 6. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so potrošniki in prodajalci, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije, pogosto izpostavljeni diskriminatornemu ravnanju v primerjavi s potrošniki in prodajalci, ki delujejo na nespletnih trgih; |
| --- | --- |

6.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so potrošniki in prodajalci, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije, pogosto izpostavljeni diskriminatornemu ravnanju v primerjavi s potrošniki in prodajalci, ki delujejo na nespletnih trgih;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da imajo potrošniki korist od dostopa do praktično neomejenega nabora blaga in storitev zaradi učinkovite odprave ovir zaradi razdalje ter geografskih in prostorskih ovir, pa tudi možnost za pridobitev preglednih in objektivnih informacij, primerjanje cen, razpoložljivost strankam prilagojenega spletnega oglaševanja ter priročno spletno iskanje in nakupovanje 24 ur na dan za vse, ki so doma, v službi ali drugje priključeni na internet; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da imajo potrošniki korist od dostopa do praktično neomejenega nabora blaga in storitev zaradi učinkovite odprave ovir zaradi razdalje ter geografskih in prostorskih ovir, pa tudi možnost za pridobitev preglednih in objektivnih informacij, primerjanje cen, razpoložljivost strankam prilagojenega spletnega oglaševanja ter priročno spletno iskanje in nakupovanje 24 ur na dan za vse, ki so doma, v službi ali drugje priključeni na internet;

| 8. | ugotavlja, da je razvijajoči se digitalni trg z neoprijemljivim blagom in storitvami že večji od tradicionalnega trgovanja in dobave ter je poleg tega ustvaril novo vrsto konceptov trgovanja in ekonomskih vrednot, kot sta digitalna posest (domenska imena) ter dostop do informacij (iskalniki); |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je razvijajoči se digitalni trg z neoprijemljivim blagom in storitvami že večji od tradicionalnega trgovanja in dobave ter je poleg tega ustvaril novo vrsto konceptov trgovanja in ekonomskih vrednot, kot sta digitalna posest (domenska imena) ter dostop do informacij (iskalniki);

| 9. | predlaga, da nezakonitega ravnanja, kot so ponarejanje, piratstvo, goljufija, kršitev varovanja transakcij in zloraba zasebnega prostora državljanov, ne bi smeli pripisati naravi medija, temveč ga obravnavati kot vidik nezakonitih poslovnih dejavnosti, ki so obstajale že v fizičnem svetu in jih omogočajo in pospešujejo številne tehnološke možnosti, do česar najpogosteje pride, kadar medij ne deluje na podlagi upoštevanja veljavnih pravil, da bi tako imel koristi od režima upravljane odgovornosti; poudarja, da je treba oblikovati mehanizme za sprejem ter krepitev potrebnih in ustreznih izvršilnih ukrepov in zagotoviti učinkovitejšo skladnost, da bi omogočili boj proti nezakonitim trgovinskim postopkom na spletu in njihovo odpravo, predvsem kar zadeva primere, ki lahko ogrozijo javno zdravje, kot so ponarejena zdravila, pri tem pa ne bi škodovali razvoju mednarodnega elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da nezakonitega ravnanja, kot so ponarejanje, piratstvo, goljufija, kršitev varovanja transakcij in zloraba zasebnega prostora državljanov, ne bi smeli pripisati naravi medija, temveč ga obravnavati kot vidik nezakonitih poslovnih dejavnosti, ki so obstajale že v fizičnem svetu in jih omogočajo in pospešujejo številne tehnološke možnosti, do česar najpogosteje pride, kadar medij ne deluje na podlagi upoštevanja veljavnih pravil, da bi tako imel koristi od režima upravljane odgovornosti; poudarja, da je treba oblikovati mehanizme za sprejem ter krepitev potrebnih in ustreznih izvršilnih ukrepov in zagotoviti učinkovitejšo skladnost, da bi omogočili boj proti nezakonitim trgovinskim postopkom na spletu in njihovo odpravo, predvsem kar zadeva primere, ki lahko ogrozijo javno zdravje, kot so ponarejena zdravila, pri tem pa ne bi škodovali razvoju mednarodnega elektronskega trgovanja;

| 10. | podpira brezpogojno spoštovanje javne morale in etike držav in ljudi, vendar obžaluje vedno pogostejše zatekanje k cenzuri v zvezi s spletnimi storitvami in izdelki, ki je prikrita trgovinska ovira; |
| --- | --- |

10.

podpira brezpogojno spoštovanje javne morale in etike držav in ljudi, vendar obžaluje vedno pogostejše zatekanje k cenzuri v zvezi s spletnimi storitvami in izdelki, ki je prikrita trgovinska ovira;

| 11. | priznava potrebo po odprtih standardih in njihov pomen za inovacije, konkurenčnost in učinkovito izbiro potrošnikov; predlaga, naj trgovinski sporazumi, ki jih sklepa Evropska skupnost, spodbujajo široko in odprto uporabo interneta za elektronsko trgovanje pod pogojem, da potrošniki lahko dostopajo do storitev in digitalnih izdelkov po svoji izbiri in jih uporabljajo, razen če jim to prepoveduje nacionalna zakonodaja; |
| --- | --- |

11.

priznava potrebo po odprtih standardih in njihov pomen za inovacije, konkurenčnost in učinkovito izbiro potrošnikov; predlaga, naj trgovinski sporazumi, ki jih sklepa Evropska skupnost, spodbujajo široko in odprto uporabo interneta za elektronsko trgovanje pod pogojem, da potrošniki lahko dostopajo do storitev in digitalnih izdelkov po svoji izbiri in jih uporabljajo, razen če jim to prepoveduje nacionalna zakonodaja;

| 12. | meni, da izredno povečanje čezmejnih transakcij, težavnost prepoznavanja značaja, izvora in namembnosti transakcij ter pomanjkanje revizijskih sledi in vzvodnih točk ogroža ozemeljski značaj davčnih režimov; ugotavlja, da obstajajo priložnosti za racionalizacijo davčnega upravljanja, nadomestitev papirne dokumentacije z izmenjavo elektronskih podatkov ter za elektronsko izpolnjevanje davčne napovedi in avtomatizacijo postopka pobiranja davkov; |
| --- | --- |

12.

meni, da izredno povečanje čezmejnih transakcij, težavnost prepoznavanja značaja, izvora in namembnosti transakcij ter pomanjkanje revizijskih sledi in vzvodnih točk ogroža ozemeljski značaj davčnih režimov; ugotavlja, da obstajajo priložnosti za racionalizacijo davčnega upravljanja, nadomestitev papirne dokumentacije z izmenjavo elektronskih podatkov ter za elektronsko izpolnjevanje davčne napovedi in avtomatizacijo postopka pobiranja davkov;

| 13. | poudarja, da je treba izobraziti potrošnike in podjetja ter organizirati medijske kampanje obveščanja o razvojnih možnostih, pravicah in obveznostih vseh strani, ki sodelujejo v mednarodni trgovini na internetu; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba izobraziti potrošnike in podjetja ter organizirati medijske kampanje obveščanja o razvojnih možnostih, pravicah in obveznostih vseh strani, ki sodelujejo v mednarodni trgovini na internetu;

| 14. | obžaluje, da je vedno več primerov spletne goljufije in kraje tako osebnih podatkov kot denarja; meni, da je pomanjkanje zaupanja v varnost in zaščito transakcij in plačil največja nevarnost za elektronsko trgovanje v prihodnje; poziva Komisijo, naj preuči vzroke za to in podvoji prizadevanja za oblikovanje mehanizmov za krepitev zaupanja podjetij in posameznikov v mednarodne elektronske plačilne sisteme ter naj zagotovi ustrezne načine za reševanje sporov zaradi nezakonitih trgovinskih postopkov; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je vedno več primerov spletne goljufije in kraje tako osebnih podatkov kot denarja; meni, da je pomanjkanje zaupanja v varnost in zaščito transakcij in plačil največja nevarnost za elektronsko trgovanje v prihodnje; poziva Komisijo, naj preuči vzroke za to in podvoji prizadevanja za oblikovanje mehanizmov za krepitev zaupanja podjetij in posameznikov v mednarodne elektronske plačilne sisteme ter naj zagotovi ustrezne načine za reševanje sporov zaradi nezakonitih trgovinskih postopkov;

| 15. | poudarja bistveni pomen, ki ga imata varnost in verodostojnost transakcij, povezanih s kulturnimi dobrinami ali storitvami prek interneta; |
| --- | --- |

15.

poudarja bistveni pomen, ki ga imata varnost in verodostojnost transakcij, povezanih s kulturnimi dobrinami ali storitvami prek interneta;

| 16. | ugotavlja, da zaupanje ni odvisno samo od enostavnega, zanesljivega in varnega načina uporabe interneta, ampak med drugim tudi od kakovosti blaga in storitev ter razpoložljivosti ustreznih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da zaupanje ni odvisno samo od enostavnega, zanesljivega in varnega načina uporabe interneta, ampak med drugim tudi od kakovosti blaga in storitev ter razpoložljivosti ustreznih pravnih sredstev;

| 17. | poudarja, da je za izkoristek polnega potenciala elektronskega trgovanja treba doseči mednarodno regulativno sodelovanje; meni, da je zaradi zaščite zasebnosti potrošnikov, nižjih stroškov ter novih priložnosti za poslovanje, ki izhajajo iz interneta, potreben nov in sodoben pristop do problematičnih področij elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je za izkoristek polnega potenciala elektronskega trgovanja treba doseči mednarodno regulativno sodelovanje; meni, da je zaradi zaščite zasebnosti potrošnikov, nižjih stroškov ter novih priložnosti za poslovanje, ki izhajajo iz interneta, potreben nov in sodoben pristop do problematičnih področij elektronskega trgovanja;

| 18. | meni, da bi morala razprava o sedanjih in bodočih izzivih svetovnega spletnega trgovanja potekati v vzajemno podprtem in strukturiranem skupnem okviru, temelječem na institucionaliziranih sistemih pravil med neodvisnimi akterji, ki omogoča sodoben in vključujoč proces upravljanja več interesnih skupin, kot je forum o upravljanju interneta; ugotavlja, da je za sedanje načine internetnega upravljanja značilna hibridnost, nimajo pa funkcionalnih in regulativnih hierarhičnih usmerjevalnih instrumentov; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morala razprava o sedanjih in bodočih izzivih svetovnega spletnega trgovanja potekati v vzajemno podprtem in strukturiranem skupnem okviru, temelječem na institucionaliziranih sistemih pravil med neodvisnimi akterji, ki omogoča sodoben in vključujoč proces upravljanja več interesnih skupin, kot je forum o upravljanju interneta; ugotavlja, da je za sedanje načine internetnega upravljanja značilna hibridnost, nimajo pa funkcionalnih in regulativnih hierarhičnih usmerjevalnih instrumentov;

| 19. | obžaluje, da na pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije o pomembnem vprašanju klasifikacije t. i. digitaliziranih izdelkov ni bilo doseženega nobenega napredka, da krog razvojnih pogajanj iz Dohe ne določa organizacije posebnih pogajanj o elektronskem trgovanju ter da ni bilo napredka glede vzpostavitve trajnega moratorija Svetovne trgovinske organizacije na carine za elektronske prenose; ugotavlja, da je še vedno veliko negotovosti glede ustrezne carinske obravnave digitalnih izdelkov ter ni dogovora, katera pravila in obveznosti (splošni sporazum o carinah in trgovini, splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) ali sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine) naj bi se uporabljala za digitalno posredovane izdelke; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da na pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije o pomembnem vprašanju klasifikacije t. i. digitaliziranih izdelkov ni bilo doseženega nobenega napredka, da krog razvojnih pogajanj iz Dohe ne določa organizacije posebnih pogajanj o elektronskem trgovanju ter da ni bilo napredka glede vzpostavitve trajnega moratorija Svetovne trgovinske organizacije na carine za elektronske prenose; ugotavlja, da je še vedno veliko negotovosti glede ustrezne carinske obravnave digitalnih izdelkov ter ni dogovora, katera pravila in obveznosti (splošni sporazum o carinah in trgovini, splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) ali sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine) naj bi se uporabljala za digitalno posredovane izdelke;

| 20. | pozdravlja predlog Komisije, da bi Svetovna trgovinska organizacija posodobila in razširila omenjen sporazum o informacijski tehnologiji, pri čemer bi določili kratek rok, da bi dodatno spodbudili trgovino s temi izdelki, privabili več udeležencev, obravnavali necarinske ovire ter obravnavali vedno večje izzive tehnološkega razvoja in konvergence; obžaluje, da si udeležene strani ta sporazum različno razlagajo, in poziva Komisijo, naj v celoti uveljavi besedilo in duha sedanjega sporazuma o informacijski tehnologiji ter naj podpira moderen in realističen pristop k prihodnjim sporazumom v skladu z zahtevo po večji količini izdelkov informacijske tehnologije brez uvoznih dajatev; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja predlog Komisije, da bi Svetovna trgovinska organizacija posodobila in razširila omenjen sporazum o informacijski tehnologiji, pri čemer bi določili kratek rok, da bi dodatno spodbudili trgovino s temi izdelki, privabili več udeležencev, obravnavali necarinske ovire ter obravnavali vedno večje izzive tehnološkega razvoja in konvergence; obžaluje, da si udeležene strani ta sporazum različno razlagajo, in poziva Komisijo, naj v celoti uveljavi besedilo in duha sedanjega sporazuma o informacijski tehnologiji ter naj podpira moderen in realističen pristop k prihodnjim sporazumom v skladu z zahtevo po večji količini izdelkov informacijske tehnologije brez uvoznih dajatev;

| 21. | pozdravlja dosežen napredek v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, pogodb o internetu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), vzorčnega zakona Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL), obsežno delo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), obsežen okvir politike, sprejet na ministrskem srečanju OECD v Seulu leta 2008 in svetovnega vrhunskega srečanja o informacijski družbi v Ženevi decembra 2003 in v Tunisu novembra 2005; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dosežen napredek v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, pogodb o internetu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), vzorčnega zakona Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL), obsežno delo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), obsežen okvir politike, sprejet na ministrskem srečanju OECD v Seulu leta 2008 in svetovnega vrhunskega srečanja o informacijski družbi v Ženevi decembra 2003 in v Tunisu novembra 2005;

| 22. | poudarja pomen Konvencije Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja kot bistvenega instrumenta za zagotavljanje ohranitve kulturne izjeme pri transakcijah v mednarodni trgovini z blagom ter storitvami kulturne in ustvarjalne narave v mednarodnem okviru Svetovne trgovinske organizacije; poziva Svet in Komisijo, naj začneta konvencijo hitro izvajati v notranji in zunanji politiki Evropske unije; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen Konvencije Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja kot bistvenega instrumenta za zagotavljanje ohranitve kulturne izjeme pri transakcijah v mednarodni trgovini z blagom ter storitvami kulturne in ustvarjalne narave v mednarodnem okviru Svetovne trgovinske organizacije; poziva Svet in Komisijo, naj začneta konvencijo hitro izvajati v notranji in zunanji politiki Evropske unije;

| 23. | poudarja, da dvostranski in regionalni sporazumi o prosti trgovini nimajo popolnih odgovorov na daljnosežen dostop do trga; zato poziva EU, naj v svoje dvostranske in regionalne trgovinske sporazume sistematično vključuje izrecne določbe o obsežni in odprti uporabi interneta za trgovino z blagom, storitvami in neomejenimi informacijskimi tokovi, tako da ne uvaja ali vzpostavlja nepotrebnih ovir za čezmejne informacijske tokove ter da za internetne transakcije uveljavi načela nediskriminatorne in pregledne zakonodaje, ki čim manj omejuje trgovino; podpira prizadevanja EU za vzpostavitev dialoga o sodelovanju o regulativnih vprašanjih kot dela dvostranskih sporazumov s trgovinskimi partnerji iz tretjih držav; poziva ustrezne institucije EU in države članice EU, naj bodo po sklenitvi teh sporazumov pripravljene na sodelovanje v tem dialogu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da dvostranski in regionalni sporazumi o prosti trgovini nimajo popolnih odgovorov na daljnosežen dostop do trga; zato poziva EU, naj v svoje dvostranske in regionalne trgovinske sporazume sistematično vključuje izrecne določbe o obsežni in odprti uporabi interneta za trgovino z blagom, storitvami in neomejenimi informacijskimi tokovi, tako da ne uvaja ali vzpostavlja nepotrebnih ovir za čezmejne informacijske tokove ter da za internetne transakcije uveljavi načela nediskriminatorne in pregledne zakonodaje, ki čim manj omejuje trgovino; podpira prizadevanja EU za vzpostavitev dialoga o sodelovanju o regulativnih vprašanjih kot dela dvostranskih sporazumov s trgovinskimi partnerji iz tretjih držav; poziva ustrezne institucije EU in države članice EU, naj bodo po sklenitvi teh sporazumov pripravljene na sodelovanje v tem dialogu;

| 24. | poziva Komisijo, naj pregleda uporabnost trgovinskih instrumentov, da bi tako uskladila in odprla uporabo spektra z namenom spodbujanja mobilnega dostopa do spletnih storitev, ki spodbujajo inovacije, rast in konkurenčnost; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj pregleda uporabnost trgovinskih instrumentov, da bi tako uskladila in odprla uporabo spektra z namenom spodbujanja mobilnega dostopa do spletnih storitev, ki spodbujajo inovacije, rast in konkurenčnost;

| 25. | poudarja, da je pozornost treba nameniti temu, da zagotavljanje spletnih storitev, vključno z elektronsko trgovino, ne bo podvrženo nepotrebnim domačim postopkom odobritve (tako v EU kot tudi v državah naših trgovinskih partnerjev), ki bi pomenili dejansko oviro zagotavljanju takih storitev; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je pozornost treba nameniti temu, da zagotavljanje spletnih storitev, vključno z elektronsko trgovino, ne bo podvrženo nepotrebnim domačim postopkom odobritve (tako v EU kot tudi v državah naših trgovinskih partnerjev), ki bi pomenili dejansko oviro zagotavljanju takih storitev;

| 26. | meni, da nove oblike na primer kombinatoričnih dražb za konzorcije malih in srednjih podjetij, spletna objava in oglaševanje razpisov v okviru mednarodnih javnih naročil, kjer nove tehnologije dopuščajo čezmejno elektronsko trgovino, omogočajo znatna povečanja trgovine javnih naročil, ne samo v Evropski uniji, temveč v svetu, in s tem spodbujajo čezmejno elektronsko trgovino; |
| --- | --- |

26.

meni, da nove oblike na primer kombinatoričnih dražb za konzorcije malih in srednjih podjetij, spletna objava in oglaševanje razpisov v okviru mednarodnih javnih naročil, kjer nove tehnologije dopuščajo čezmejno elektronsko trgovino, omogočajo znatna povečanja trgovine javnih naročil, ne samo v Evropski uniji, temveč v svetu, in s tem spodbujajo čezmejno elektronsko trgovino;

| 27. | opozarja, da bi morala sklenitev trgovinskega sporazuma o boju proti ponarejanju vzpostaviti ravnotežje med učinkovitim izvajanjem pravic intelektualne lastnine in zaščito temeljnih pravic potrošnikov ter prispevati k inovacijam, pretoku informacij in k uporabi zakonitih storitev v spletnem trgovinskem okolju; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da bi morala sklenitev trgovinskega sporazuma o boju proti ponarejanju vzpostaviti ravnotežje med učinkovitim izvajanjem pravic intelektualne lastnine in zaščito temeljnih pravic potrošnikov ter prispevati k inovacijam, pretoku informacij in k uporabi zakonitih storitev v spletnem trgovinskem okolju;

| 28. | poziva Komisijo, naj izvede kampanje obveščanja in izobraževanja z uporabo tradicionalnih in spletnih orodij, da bi se izboljšala ozaveščenost potrošnikov o njihovih pravicah z namenom okrepitve njihovega zaupanja v spletno trgovanje; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj izvede kampanje obveščanja in izobraževanja z uporabo tradicionalnih in spletnih orodij, da bi se izboljšala ozaveščenost potrošnikov o njihovih pravicah z namenom okrepitve njihovega zaupanja v spletno trgovanje;

| 29. | obžaluje razdrobljenost spletnega trga EU, ki je nastala zaradi regulativnih določb, ki dopuščajo ali zahtevajo geografsko razdelitev trga, regulativnih določb, ki preprečujejo ali ovirajo ponudbo blaga ali storitev na spletu, pogodbenih omejitev za distributerje, pravne negotovosti, pomanjkanja zaupanja potrošnikov v varnost plačilnih sistemov, visokih stroškov dostopa do interneta ter vseh omejitev za razpoložljivost možnosti dobave; |
| --- | --- |

29.

obžaluje razdrobljenost spletnega trga EU, ki je nastala zaradi regulativnih določb, ki dopuščajo ali zahtevajo geografsko razdelitev trga, regulativnih določb, ki preprečujejo ali ovirajo ponudbo blaga ali storitev na spletu, pogodbenih omejitev za distributerje, pravne negotovosti, pomanjkanja zaupanja potrošnikov v varnost plačilnih sistemov, visokih stroškov dostopa do interneta ter vseh omejitev za razpoložljivost možnosti dobave;

| 30. | poziva Komisijo, naj na svoji spletni strani objavi informacije o pravicah potrošnikov pri mednarodni spletni trgovini s posebnim poudarkom na vprašanjih o sklepanju pogodbe, varstvu potrošnikov pred nepošteno poslovno prakso, zasebnosti in avtorskih pravicah; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj na svoji spletni strani objavi informacije o pravicah potrošnikov pri mednarodni spletni trgovini s posebnim poudarkom na vprašanjih o sklepanju pogodbe, varstvu potrošnikov pred nepošteno poslovno prakso, zasebnosti in avtorskih pravicah;

| 31. | meni, da regulativne pomanjkljivosti spletnega trga v EU ovirajo razvoj stabilnega in močnega evropskega spletnega gospodarskega in trgovinskega okolja, zaradi česar prihaja do nezadovoljivih ravni sodelovanja evropskih potrošnikov v evropskih in mednarodnih trgovinskih transakcijah, ovirane pa so tudi ustvarjalnost ter inovacije v trgovinski dejavnosti; obžaluje, da je izredno malo podjetij s sedežem v Evropski uniji, ki ponujajo izključno spletne storitve; |
| --- | --- |

31.

meni, da regulativne pomanjkljivosti spletnega trga v EU ovirajo razvoj stabilnega in močnega evropskega spletnega gospodarskega in trgovinskega okolja, zaradi česar prihaja do nezadovoljivih ravni sodelovanja evropskih potrošnikov v evropskih in mednarodnih trgovinskih transakcijah, ovirane pa so tudi ustvarjalnost ter inovacije v trgovinski dejavnosti; obžaluje, da je izredno malo podjetij s sedežem v Evropski uniji, ki ponujajo izključno spletne storitve;

| 32. | je seznanjen s predlogom za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614), za katero se pričakuje, da bo prinesla večjo pravno varnost, preglednost in zaščito vse večjemu številu potrošnikov, ki nakupujejo prek interneta, predvsem glede dobave, prenosa tveganja, skladnosti s pogodbo in tržne garancije; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen s predlogom za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614), za katero se pričakuje, da bo prinesla večjo pravno varnost, preglednost in zaščito vse večjemu številu potrošnikov, ki nakupujejo prek interneta, predvsem glede dobave, prenosa tveganja, skladnosti s pogodbo in tržne garancije;

| 33. | opozarja, da je za izkoriščanje vseh možnosti, ki jih nudi internetna trgovina, ključno zaupanje, zlasti potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij, kot je poudarjeno v njegovi zgoraj navedeni resoluciji z dne 21. junija 2007; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je za izkoriščanje vseh možnosti, ki jih nudi internetna trgovina, ključno zaupanje, zlasti potrošnikov ter malih in srednje velikih podjetij, kot je poudarjeno v njegovi zgoraj navedeni resoluciji z dne 21. junija 2007;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo vsako priložnost za okrepitev zaupanja prek delovanja na pomembnih mednarodnih forumih, kot je Svetovna trgovinska organizacija, ter naj si prizadevajo za vzpostavitev svetovnih standardov in norm, kjer bodo upoštevane najboljše evropske prakse; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj izkoristijo vsako priložnost za okrepitev zaupanja prek delovanja na pomembnih mednarodnih forumih, kot je Svetovna trgovinska organizacija, ter naj si prizadevajo za vzpostavitev svetovnih standardov in norm, kjer bodo upoštevane najboljše evropske prakse;

| 35. | poziva Komisijo, naj izboljša pravno interoperabilnost spletnih storitev z razvojem vzorčnih licenc in drugimi pravnimi rešitvami, ki so v skladu s sodnimi praksami, kjer zasebno pravo še ni usklajeno, še posebej za prostovoljno patentno odškodovanje mednarodnih spletnih standardov, ter naj spodbuja obstoječe evropske rezultate pravne interoperabilnosti kot sredstvo za zmanjšanje transakcijskih stroškov in pravne negotovosti spletnih ponudnikov; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj izboljša pravno interoperabilnost spletnih storitev z razvojem vzorčnih licenc in drugimi pravnimi rešitvami, ki so v skladu s sodnimi praksami, kjer zasebno pravo še ni usklajeno, še posebej za prostovoljno patentno odškodovanje mednarodnih spletnih standardov, ter naj spodbuja obstoječe evropske rezultate pravne interoperabilnosti kot sredstvo za zmanjšanje transakcijskih stroškov in pravne negotovosti spletnih ponudnikov;

| 36. | poziva Komisijo, naj po potrebi in v povezavi z OECD pripravi podrobno študijo, ki bo vključevala statistične podatke o mednarodni elektronski trgovini; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj po potrebi in v povezavi z OECD pripravi podrobno študijo, ki bo vključevala statistične podatke o mednarodni elektronski trgovini;

| 37. | poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo za odpravo ovir za uporabo elektronske trgovine, ki še vedno vplivajo na mala in srednje velika podjetja (dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, stroški razvoja in vzdrževanja sistemov elektronskega poslovanja, pomanjkanje zaupanja, pomanjkanje informacij, pravna negotovost glede mednarodnih sporov itd.), in priporočila za ustrezno politiko, vključno z zagotavljanjem spodbud za mala in srednje velika podjetja za okrepljeno sodelovanje v spletnem trgovanju z izdelki in storitvami; v zvezi s tem spodbuja k oblikovanju podatkovne baze, namenjene zagotavljanju informacijske podpore in upravljavskega usmerjanja novim in neizkušenim udeležencem v spletnem trgovanju in k izvedbi primerjalne ekonomske analize koristi elektronske trgovine in spletnega oglaševanja za mala in srednje velika podjetja ter študije primerov uspešnih malih in srednje velikih podjetij v EU, ki trgujejo na spletu; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj oblikuje celovito strategijo za odpravo ovir za uporabo elektronske trgovine, ki še vedno vplivajo na mala in srednje velika podjetja (dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij, stroški razvoja in vzdrževanja sistemov elektronskega poslovanja, pomanjkanje zaupanja, pomanjkanje informacij, pravna negotovost glede mednarodnih sporov itd.), in priporočila za ustrezno politiko, vključno z zagotavljanjem spodbud za mala in srednje velika podjetja za okrepljeno sodelovanje v spletnem trgovanju z izdelki in storitvami; v zvezi s tem spodbuja k oblikovanju podatkovne baze, namenjene zagotavljanju informacijske podpore in upravljavskega usmerjanja novim in neizkušenim udeležencem v spletnem trgovanju in k izvedbi primerjalne ekonomske analize koristi elektronske trgovine in spletnega oglaševanja za mala in srednje velika podjetja ter študije primerov uspešnih malih in srednje velikih podjetij v EU, ki trgujejo na spletu;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, da mala in srednja podjetja spodbujajo k delovanju prek spleta in k vzpostavitvi platform za izmenjavo informacij in najboljše prakse, ter priporoča, naj Komisija in države članice spodbujajo javne razpise v elektronski obliki ter pri tem posvečajo veliko pozornost zagotavljanju elektronske dostopnosti; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, da mala in srednja podjetja spodbujajo k delovanju prek spleta in k vzpostavitvi platform za izmenjavo informacij in najboljše prakse, ter priporoča, naj Komisija in države članice spodbujajo javne razpise v elektronski obliki ter pri tem posvečajo veliko pozornost zagotavljanju elektronske dostopnosti;

| 39. | pozdravlja pobudo Komisije za začetek javne razprave prek njenega dokumenta o priložnostih v zvezi z blagom in storitvami na spletu ter prek ustanovitve skupine svetovalcev za sodelovanje pri pripravi poročila o pomembnih vprašanjih; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja pobudo Komisije za začetek javne razprave prek njenega dokumenta o priložnostih v zvezi z blagom in storitvami na spletu ter prek ustanovitve skupine svetovalcev za sodelovanje pri pripravi poročila o pomembnih vprašanjih;

| 40. | opozarja, da se je z internetom oblikoval nov pristop k nastanku, uporabi in širjenju kulturnih dobrin in storitev, kar lahko na podlagi prostega in pravičnega dostopa do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti prispeva k medkulturnemu razumevanju; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da se je z internetom oblikoval nov pristop k nastanku, uporabi in širjenju kulturnih dobrin in storitev, kar lahko na podlagi prostega in pravičnega dostopa do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti prispeva k medkulturnemu razumevanju;

| 41. | poudarja, da imajo kulturni in umetniški izdelki ter storitve istočasno ekonomsko in kulturno vrednost ter da je pomembno to razumevanje ohraniti v mednarodnih trgovinskih pogajanjih in sporazumih ter prek svetovnih omrežij s pravno zavezujočim izvajanjem konvencije Unesca; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da imajo kulturni in umetniški izdelki ter storitve istočasno ekonomsko in kulturno vrednost ter da je pomembno to razumevanje ohraniti v mednarodnih trgovinskih pogajanjih in sporazumih ter prek svetovnih omrežij s pravno zavezujočim izvajanjem konvencije Unesca;

| 42. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo evropska kulturna industrija v celoti izkoristila nove priložnosti, ki jih prinaša spletno trgovanje, zlasti v avdiovizualni, glasbeni in založniški panogi, hkrati pa nudila učinkovito varstvo pred nezakonito trgovino in piratstvom; to pa ne sme vplivati na politiko Skupnosti, ki je jasno zapisana v pogajalskem mandatu, o nedajanju ponudb in nesprejemanju zahtev po liberalizaciji v avdiovizualni in kulturni panogi; |
| --- | --- |

42.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bo evropska kulturna industrija v celoti izkoristila nove priložnosti, ki jih prinaša spletno trgovanje, zlasti v avdiovizualni, glasbeni in založniški panogi, hkrati pa nudila učinkovito varstvo pred nezakonito trgovino in piratstvom; to pa ne sme vplivati na politiko Skupnosti, ki je jasno zapisana v pogajalskem mandatu, o nedajanju ponudb in nesprejemanju zahtev po liberalizaciji v avdiovizualni in kulturni panogi;

| 43. | meni, da postaja internet najučinkovitejši medij za premostitev trgovinske ločnice med severom in jugom; meni, da internet odpira nove trgovinske kanale, ki povezujejo najmanj razvite države in države v razvoju z naprednimi in osrednjimi trgovinskimi sistemi, povečuje njihov izvoz ter odpravlja pomanjkljivosti tradicionalnih načinov trgovanja; |
| --- | --- |

43.

meni, da postaja internet najučinkovitejši medij za premostitev trgovinske ločnice med severom in jugom; meni, da internet odpira nove trgovinske kanale, ki povezujejo najmanj razvite države in države v razvoju z naprednimi in osrednjimi trgovinskimi sistemi, povečuje njihov izvoz ter odpravlja pomanjkljivosti tradicionalnih načinov trgovanja;

| 44. | meni, da je treba udeležbo najmanj razvitih držav in držav v razvoju v mednarodni trgovini prek interneta podpreti z večjimi naložbami predvsem v osnovno infrastrukturo, kot so telekomunikacijska omrežja in oprema za dostop; poudarja potrebo po cenovno ugodnejši ter kvalitetnejši ponudbi internetnih storitev; ugotavlja, da je liberalizacija telekomunikacijskih storitev privedla do povečanja naložb v infrastrukturo, boljših storitev in inovacij; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba udeležbo najmanj razvitih držav in držav v razvoju v mednarodni trgovini prek interneta podpreti z večjimi naložbami predvsem v osnovno infrastrukturo, kot so telekomunikacijska omrežja in oprema za dostop; poudarja potrebo po cenovno ugodnejši ter kvalitetnejši ponudbi internetnih storitev; ugotavlja, da je liberalizacija telekomunikacijskih storitev privedla do povečanja naložb v infrastrukturo, boljših storitev in inovacij;

| 45. | se zaveda, da v številnih državah uporabniki dostopajo do interneta z mobilnimi napravami; |
| --- | --- |

45.

se zaveda, da v številnih državah uporabniki dostopajo do interneta z mobilnimi napravami;

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(2)  UL L 128, 15.5.2002, str. 1.

(3)  UL L 23, 26.1.2008, str. 21.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0449.

(5)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(6)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

(7)  UL C 167, 1.6.1998, str. 203.

(8)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 370.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/120

---

Vplivi sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj

P6_TA(2009)0051

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o vplivu sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (2008/2170(INI))

(2010/C 67 E/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 („Sporazum iz Cotonouja“) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 („Sporazum iz Cotonouja“) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 10. in 11. aprila 2006 in o pomoči za trgovino z dne 16. oktobra 2006 ter sklepov Evropskega sveta z dne 15. in 16. junija 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 10. in 11. aprila 2006 in o pomoči za trgovino z dne 16. oktobra 2006 ter sklepov Evropskega sveta z dne 15. in 16. junija 2006,

| — | ob upoštevanju zaključkov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 15. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 15. maja 2007,

| — | ob upoštevanju zaključkov z 2870. zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 26. in 27. maja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov z 2870. zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 26. in 27. maja 2008,

| — | ob upoštevanju resolucije sveta ministrov AKP-EU, ki je bila sprejeta dne 13. junija 2008 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije sveta ministrov AKP-EU, ki je bila sprejeta dne 13. junija 2008 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o spremembi smernic za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami AKP z dne 28. novembra 2006 (KOM(2006)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o spremembi smernic za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami AKP z dne 28. novembra 2006 (KOM(2006)0673),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Od Kaira do Lizbone – novo strateško partnerstvo med EU in Afriko“ z dne 27. junija 2007 (KOM(2007)0357), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Od Kaira do Lizbone – novo strateško partnerstvo med EU in Afriko“ z dne 27. junija 2007 (KOM(2007)0357),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. oktobra 2007 (KOM(2007)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. oktobra 2007 (KOM(2007)0635),

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti njegovega člena XXIV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti njegovega člena XXIV,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so določeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupno začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju izjave z druge konference afriških ministrov, pristojnih za povezovanje, sprejete v Kigaliju v Ruandi dne 26. in 27. julija 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z druge konference afriških ministrov, pristojnih za povezovanje, sprejete v Kigaliju v Ruandi dne 26. in 27. julija 2007,

| — | ob upoštevanju poročila Christiane Taubira, poslanke v francoski narodni skupščini, z dne 16. junija 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?“ (Sporazumi o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in državami članicami. Kaj, če bi se politika končno vmešala v svetovne zadeve?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Christiane Taubira, poslanke v francoski narodni skupščini, z dne 16. junija 2008: „Les Accords de Partenariat Economique entre l'Union européenne et les pays ACP. Et si la Politique se mêlait enfin des affaires du monde?“ (Sporazumi o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in državami članicami. Kaj, če bi se politika končno vmešala v svetovne zadeve?),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, težavah in obetih z dne 19. februarja 2004 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, težavah in obetih z dne 19. februarja 2004 (4),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o reviziji pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. novembra 2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o reviziji pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. novembra 2006 (5),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija o razvoju prijaznih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela dne 20. novembra 2007 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Kigalija o razvoju prijaznih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela dne 20. novembra 2007 (6),

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav AKP o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki je bila sprejeta v Akri dne 3. oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav AKP o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki je bila sprejeta v Akri dne 3. oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2002, ki vsebuje priporočilo Komisiji v zvezi s pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami AKP (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2002, ki vsebuje priporočilo Komisiji v zvezi s pogajanji o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami AKP (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o vplivih sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o vplivih sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket o učinkoviti pomoči za leto 2006 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o okrepitvi in izboljšanju sodelovanja: paket o učinkoviti pomoči za leto 2006 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. maja 2007 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 23. maja 2007 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o pomoči EU za trgovino (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tisočletja – vmesna točka (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tisočletja – vmesna točka (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 12. decembra 2007 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z dne 12. decembra 2007 (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (16),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0513/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0513/2008),

| A. | ker je v členu 36(1) Sporazuma iz Cotonouja navedeno, da se Evropska unija in države članice AKP dogovorijo o sklenitvi novih trgovinskih dogovorov, združljivih s STO, in s tem postopoma odstranjujejo ovire za njihovo medsebojno trgovino in povečujejo sodelovanje na vseh področjih, pomembnih za trgovino, |
| --- | --- |

A.

ker je v členu 36(1) Sporazuma iz Cotonouja navedeno, da se Evropska unija in države članice AKP dogovorijo o sklenitvi novih trgovinskih dogovorov, združljivih s STO, in s tem postopoma odstranjujejo ovire za njihovo medsebojno trgovino in povečujejo sodelovanje na vseh področjih, pomembnih za trgovino,

| B. | ker je Svet dne 12. junija 2002 sprejel smernice za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami AKP in so se istega leta začela pogajanja s skupino držav AKP o vprašanjih splošnega interesa, ki so jim sledila ločena pogajanja s šestimi regijami, ki so želele skleniti te sporazume (Karibi, zahodna Afrika, osrednja Afrika, vzhodna in južna Afrika, skupina „SADC minus“, Tihi ocean), |
| --- | --- |

B.

ker je Svet dne 12. junija 2002 sprejel smernice za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami AKP in so se istega leta začela pogajanja s skupino držav AKP o vprašanjih splošnega interesa, ki so jim sledila ločena pogajanja s šestimi regijami, ki so želele skleniti te sporazume (Karibi, zahodna Afrika, osrednja Afrika, vzhodna in južna Afrika, skupina „SADC minus“, Tihi ocean),

| C. | ker je 15 držav članic karibskega foruma afriških, karibskih in pacifiških držav (CARIFORUM) dne 16. decembra 2007 parafiralo sporazum o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo in njenimi državami članicami, |
| --- | --- |

C.

ker je 15 držav članic karibskega foruma afriških, karibskih in pacifiških držav (CARIFORUM) dne 16. decembra 2007 parafiralo sporazum o gospodarskem partnerstvu z Evropsko unijo in njenimi državami članicami,

| D. | ker je v členu 231 sporazuma o gospodarskem partnerstvu, sklenjenem z državami CARIFORUM, opredeljen parlamentarni odbor CARIFORUM-ES, |
| --- | --- |

D.

ker je v členu 231 sporazuma o gospodarskem partnerstvu, sklenjenem z državami CARIFORUM, opredeljen parlamentarni odbor CARIFORUM-ES,

| E. | ker je 18 afriških držav, med katerimi je osem najmanj razvitih držav, novembra in decembra 2007 parafiralo začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu, medtem ko 29 drugih afriških držav AKP, med katerimi so tri najmanj razvite države, tega ni storilo, in ker je Južnoafriška republika z Evropsko unijo že podpisala sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju (TDCA), ki je združljiv s pravili Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

E.

ker je 18 afriških držav, med katerimi je osem najmanj razvitih držav, novembra in decembra 2007 parafiralo začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu, medtem ko 29 drugih afriških držav AKP, med katerimi so tri najmanj razvite države, tega ni storilo, in ker je Južnoafriška republika z Evropsko unijo že podpisala sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju (TDCA), ki je združljiv s pravili Svetovne trgovinske organizacije,

| F. | ker sta Papua Nova Gvineja in Fidži, državi AKP, ki nista med najmanj razvitimi, dne 23. novembra 2007 parafirali začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu, medtem ko druge pacifiške države AKP (šest najmanj razvitih držav in sedem drugih) tega niso storile, |
| --- | --- |

F.

ker sta Papua Nova Gvineja in Fidži, državi AKP, ki nista med najmanj razvitimi, dne 23. novembra 2007 parafirali začasni sporazum o gospodarskem partnerstvu, medtem ko druge pacifiške države AKP (šest najmanj razvitih držav in sedem drugih) tega niso storile,

| G. | ker še nobeden od sporazumov, ki so bili parafirani leta 2007, ni bil podpisan, vendar naj bi do tega prišlo do konca leta 2008, |
| --- | --- |

G.

ker še nobeden od sporazumov, ki so bili parafirani leta 2007, ni bil podpisan, vendar naj bi do tega prišlo do konca leta 2008,

| H. | ker Evropska unija od 1. januarja 2008 izvaja uvozni režim za proizvode iz držav AKP, ki so parafirale sporazume o gospodarskem partnerstvu ali začasne sporazume o gospodarskem partnerstvu, kot je določeno v teh sporazumih (17), |
| --- | --- |

H.

ker Evropska unija od 1. januarja 2008 izvaja uvozni režim za proizvode iz držav AKP, ki so parafirale sporazume o gospodarskem partnerstvu ali začasne sporazume o gospodarskem partnerstvu, kot je določeno v teh sporazumih (17),

| I. | ker afriške in pacifiške regije nadaljujejo pogajanja s Komisijo, da bi sklenile celovite sporazume o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

I.

ker afriške in pacifiške regije nadaljujejo pogajanja s Komisijo, da bi sklenile celovite sporazume o gospodarskem partnerstvu,

| J. | ker so vse strani, zlasti Evropski parlament v resolucijah, pa tudi Svet in Komisija v svojih dokumentih, večkrat potrdile, da morajo biti sporazumi o gospodarskem partnerstvu instrumenti za razvoj, zato da bi spodbujali trajnostni razvoj in regionalno povezovanje ter zmanjšali revščino v državah AKP, |
| --- | --- |

J.

ker so vse strani, zlasti Evropski parlament v resolucijah, pa tudi Svet in Komisija v svojih dokumentih, večkrat potrdile, da morajo biti sporazumi o gospodarskem partnerstvu instrumenti za razvoj, zato da bi spodbujali trajnostni razvoj in regionalno povezovanje ter zmanjšali revščino v državah AKP,

| K. | ker bodo stroški prilagoditve na podlagi sporazumov o gospodarskem partnerstvu imeli velik vpliv na razvoj držav AKP, ki bo – čeprav je to težko napovedati – sestavljen iz neposrednega vpliva zaradi izgube carin ter stroškov regulativne reforme in izvedbenih ukrepov, potrebnih za spoštovanje številnih predpisov sporazuma o gospodarskem partnerstvu, in posrednega vpliva zaradi stroškov, potrebnih za prilagoditev ali socialno podporo na področju zaposlovanja, izboljšanja usposobljenosti, proizvodnje, diverzifikacije izvoza ter reforme upravljanja javnih financ, |
| --- | --- |

K.

ker bodo stroški prilagoditve na podlagi sporazumov o gospodarskem partnerstvu imeli velik vpliv na razvoj držav AKP, ki bo – čeprav je to težko napovedati – sestavljen iz neposrednega vpliva zaradi izgube carin ter stroškov regulativne reforme in izvedbenih ukrepov, potrebnih za spoštovanje številnih predpisov sporazuma o gospodarskem partnerstvu, in posrednega vpliva zaradi stroškov, potrebnih za prilagoditev ali socialno podporo na področju zaposlovanja, izboljšanja usposobljenosti, proizvodnje, diverzifikacije izvoza ter reforme upravljanja javnih financ,

| L. | ker je 21 držav AKP, med katerimi jih nekaj še ni podpisalo sporazuma o gospodarskem partnerstvu, v svojih nacionalnih okvirnih programih za 10. evropski razvojni sklad določilo specifične zneske za ukrepe, ki bodo spremljali te sporazume, |
| --- | --- |

L.

ker je 21 držav AKP, med katerimi jih nekaj še ni podpisalo sporazuma o gospodarskem partnerstvu, v svojih nacionalnih okvirnih programih za 10. evropski razvojni sklad določilo specifične zneske za ukrepe, ki bodo spremljali te sporazume,

| M. | ker zneski, ki so specifično določeni za ukrepe, povezane s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, v vseh nacionalnih okvirnih programih predstavljajo le 0,9 % celotnih sredstev (finančni okvir A); ker so poleg tega na voljo obsežni posredni podporni ukrepi za sporazume o gospodarskem partnerstvu, na primer regionalno povezovanje in infrastruktura ter pomoč za trgovino, |
| --- | --- |

M.

ker zneski, ki so specifično določeni za ukrepe, povezane s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, v vseh nacionalnih okvirnih programih predstavljajo le 0,9 % celotnih sredstev (finančni okvir A); ker so poleg tega na voljo obsežni posredni podporni ukrepi za sporazume o gospodarskem partnerstvu, na primer regionalno povezovanje in infrastruktura ter pomoč za trgovino,

| N. | ker bo učinek sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj izhajal iz njihovega vpliva na






  — | zmanjšanje čistega prihodka od carin in njegovega vpliva na proračun držav AKP, |
| --- | --- | --- |

N.

ker bo učinek sporazumov o gospodarskem partnerstvu na razvoj izhajal iz njihovega vpliva na

—

zmanjšanje čistega prihodka od carin in njegovega vpliva na proračun držav AKP,

| — | izboljšanje dobave v gospodarstvu držav AKP ter preskrbo z uvoženimi proizvodi iz Evropske unije, |
| --- | --- |

—

izboljšanje dobave v gospodarstvu držav AKP ter preskrbo z uvoženimi proizvodi iz Evropske unije,

| — | večanje izvoza iz držav AKP v Evropsko unijo zaradi boljših pravil o poreklu, kar naj bi pripomoglo h gospodarski rasti, zaposlovanju in večjim prihodkom države, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za financiranje socialnih ukrepov, |
| --- | --- |

—

večanje izvoza iz držav AKP v Evropsko unijo zaradi boljših pravil o poreklu, kar naj bi pripomoglo h gospodarski rasti, zaposlovanju in večjim prihodkom države, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za financiranje socialnih ukrepov,

| — | regionalno povezovanje v regijah AKP, prek katerega bi izboljšali okvir za gospodarski razvoj ter spodbudili gospodarsko rast, |
| --- | --- |

—

regionalno povezovanje v regijah AKP, prek katerega bi izboljšali okvir za gospodarski razvoj ter spodbudili gospodarsko rast,

| — | uspešno uporabo finančnih sredstev za pomoč za trgovino v povezavi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uspešno uporabo finančnih sredstev za pomoč za trgovino v povezavi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu,

| — | izvajanje reformnih ukrepov v državah AKP, zlasti v zvezi z upravljanjem javnih financ, pobiranjem carin ter vzpostavitvijo novega davčnega sistema, |
| --- | --- |

—

izvajanje reformnih ukrepov v državah AKP, zlasti v zvezi z upravljanjem javnih financ, pobiranjem carin ter vzpostavitvijo novega davčnega sistema,

| O. | ker je bistveno spodbujati in podpirati trgovino v regijah AKP in med njimi ter med državami AKP in drugimi državami v razvoju (jug-jug), kar bo zelo pozitivno vplivalo na razvoj držav AKP in zmanjšalo njihovo odvisnost, |
| --- | --- |

O.

ker je bistveno spodbujati in podpirati trgovino v regijah AKP in med njimi ter med državami AKP in drugimi državami v razvoju (jug-jug), kar bo zelo pozitivno vplivalo na razvoj držav AKP in zmanjšalo njihovo odvisnost,

| P. | ker je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 26. in 27. maja 2008 v navedenih sklepih poudaril potrebo po prožnem pristopu in zagotavljanju ustreznega napredka ter pozval Komisijo, naj bo karseda prožna in uporabi različne pristope v skladu s pravili STO, da bi se upoštevale različne potrebe in ravni razvoja držav in regij AKP, |
| --- | --- |

P.

ker je Svet za splošne zadeve in zunanje odnose dne 26. in 27. maja 2008 v navedenih sklepih poudaril potrebo po prožnem pristopu in zagotavljanju ustreznega napredka ter pozval Komisijo, naj bo karseda prožna in uporabi različne pristope v skladu s pravili STO, da bi se upoštevale različne potrebe in ravni razvoja držav in regij AKP,

| Q. | ker je prebivalstvo držav AKP najbolj prizadeto zaradi svetovne finančne in prehrambene krize, zaradi katere je ogrožen neznaten napredek, ki je bil dosežen pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

Q.

ker je prebivalstvo držav AKP najbolj prizadeto zaradi svetovne finančne in prehrambene krize, zaradi katere je ogrožen neznaten napredek, ki je bil dosežen pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja,

| 1. | poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic EU ter države AKP, naj se kar najbolj potrudijo za ponovno vzpostavitev ozračja zaupanja in konstruktivnega dialoga, če je bilo to med pogajanji omajano, ter naj priznajo države AKP kot enakovredne partnerje pri pogajanjih in postopku izvajanja; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic EU ter države AKP, naj se kar najbolj potrudijo za ponovno vzpostavitev ozračja zaupanja in konstruktivnega dialoga, če je bilo to med pogajanji omajano, ter naj priznajo države AKP kot enakovredne partnerje pri pogajanjih in postopku izvajanja;

| 2. | poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti glede povečanja uradne razvojne pomoči, tudi v sedanji svetovni finančni krizi, s čimer bodo omogočile in povečale pomoč za trgovino, ter naj vzpostavijo spremljevalne ukrepe v obliki regionalnih paketov pomoči za trgovino za izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in s tem prispevajo k njihovemu pozitivnemu vplivu na razvoj; poudarja, da podpis sporazuma o gospodarskem partnerstvu ni pogoj za prejem sredstev za pomoč trgovini; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj spoštujejo svoje obveznosti glede povečanja uradne razvojne pomoči, tudi v sedanji svetovni finančni krizi, s čimer bodo omogočile in povečale pomoč za trgovino, ter naj vzpostavijo spremljevalne ukrepe v obliki regionalnih paketov pomoči za trgovino za izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in s tem prispevajo k njihovemu pozitivnemu vplivu na razvoj; poudarja, da podpis sporazuma o gospodarskem partnerstvu ni pogoj za prejem sredstev za pomoč trgovini;

| 3. | vztraja, da so sporazumi o gospodarskem partnerstvu razvojni instrument, ki bi moral odražati tako nacionalne kot regionalne interese in potrebe držav AKP, da bi se zmanjšala revščina, dosegli razvojni cilji tisočletja in spoštovale temeljne človekove pravice, kot so pravica do hrane ali pravica dostopa do osnovnih javnih storitev; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da so sporazumi o gospodarskem partnerstvu razvojni instrument, ki bi moral odražati tako nacionalne kot regionalne interese in potrebe držav AKP, da bi se zmanjšala revščina, dosegli razvojni cilji tisočletja in spoštovale temeljne človekove pravice, kot so pravica do hrane ali pravica dostopa do osnovnih javnih storitev;

| 4. | opominja Svet in Komisijo, da niti sklenitev niti zavrnitev sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne bi smela privesti do tega, da bi se država AKP znašla v manj ugodnem položaju, kot je bila na podlagi trgovinskih določb sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

4.

opominja Svet in Komisijo, da niti sklenitev niti zavrnitev sporazuma o gospodarskem partnerstvu ne bi smela privesti do tega, da bi se država AKP znašla v manj ugodnem položaju, kot je bila na podlagi trgovinskih določb sporazuma iz Cotonouja;

| 5. | poziva Komisijo in države AKP, naj kar najbolj izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva za pomoč za trgovino, da bi podprle reforme na ključnih področjih za gospodarski razvoj; naj izboljšajo infrastrukturo, kjer je to potrebno, ker bo priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu, mogoče v celoti izkoristiti le z uvedbo strogih spremljevalnih ukrepov za države AKP; naj nadomestijo izgubo čistega prihodka od carin ter spodbujajo davčno reformo, tako da se javne naložbe v socialni sektor ne bodo zmanjšale; naj vlagajo v proizvodno verigo, da bi razširile proizvodnjo za izvoz; naj proizvajajo izvozno blago z večjo dodano vrednostjo ter vlagajo v usposabljanje in podporo malih proizvajalcev in izvoznikov, da bi dosegli zdravstvena in fitosanitarna merila EU; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države AKP, naj kar najbolj izkoristijo razpoložljiva finančna sredstva za pomoč za trgovino, da bi podprle reforme na ključnih področjih za gospodarski razvoj; naj izboljšajo infrastrukturo, kjer je to potrebno, ker bo priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu, mogoče v celoti izkoristiti le z uvedbo strogih spremljevalnih ukrepov za države AKP; naj nadomestijo izgubo čistega prihodka od carin ter spodbujajo davčno reformo, tako da se javne naložbe v socialni sektor ne bodo zmanjšale; naj vlagajo v proizvodno verigo, da bi razširile proizvodnjo za izvoz; naj proizvajajo izvozno blago z večjo dodano vrednostjo ter vlagajo v usposabljanje in podporo malih proizvajalcev in izvoznikov, da bi dosegli zdravstvena in fitosanitarna merila EU;

| 6. | poudarja, da obstaja nevarnost, da bi sporazumi o gospodarskem partnerstvu, sklenjeni s posameznimi državami AKP ali skupino držav, v katero ne bi bile vključene vse države ene regije, oslabili regionalno povezovanje; poziva Komisijo, naj to upošteva v svojem pristopu in zagotovi, da sklepanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu ne bo ogrozilo regionalnega povezovanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da obstaja nevarnost, da bi sporazumi o gospodarskem partnerstvu, sklenjeni s posameznimi državami AKP ali skupino držav, v katero ne bi bile vključene vse države ene regije, oslabili regionalno povezovanje; poziva Komisijo, naj to upošteva v svojem pristopu in zagotovi, da sklepanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu ne bo ogrozilo regionalnega povezovanja;

| 7. | poudarja, da bi moralo biti povečanje javne razvojne pomoči, ki so jo obljubile države članice, v prvi vrsti namenjeno podvojitvi prizadevanj pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v državah AKP, ki so najbolj prizadete zaradi svetovne finančne in prehrambene krize, ki je ogrozila in še vedno ogroža napredek, dosežen pri uresničevanju teh ciljev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi moralo biti povečanje javne razvojne pomoči, ki so jo obljubile države članice, v prvi vrsti namenjeno podvojitvi prizadevanj pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v državah AKP, ki so najbolj prizadete zaradi svetovne finančne in prehrambene krize, ki je ogrozila in še vedno ogroža napredek, dosežen pri uresničevanju teh ciljev;

| 8. | poudarja tudi, da je treba v vseh sporazumih spoštovati razlike v korist držav AKP, kar zadeva ponudbo proizvodov in prehodna obdobja, in da morajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu zagotavljati konkretna jamstva za varovanje občutljivih področij, ki jih bodo opredelile države AKP; |
| --- | --- |

8.

poudarja tudi, da je treba v vseh sporazumih spoštovati razlike v korist držav AKP, kar zadeva ponudbo proizvodov in prehodna obdobja, in da morajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu zagotavljati konkretna jamstva za varovanje občutljivih področij, ki jih bodo opredelile države AKP;

| 9. | poudarja, da je treba pri podpornih ukrepih, povezanih s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, upoštevati pomen regionalnega povezovanja in gospodarskih odnosov z drugimi državami v razvoju za razvoj držav AKP; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba pri podpornih ukrepih, povezanih s sporazumi o gospodarskem partnerstvu, upoštevati pomen regionalnega povezovanja in gospodarskih odnosov z drugimi državami v razvoju za razvoj držav AKP;

| 10. | poziva Komisijo, naj da pogajalcem iz držav AKP dovolj časa, da ocenijo sporazum in podajo predloge pred njegovim sprejetjem ter pri tem upoštevajo časovne razporede STO; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj da pogajalcem iz držav AKP dovolj časa, da ocenijo sporazum in podajo predloge pred njegovim sprejetjem ter pri tem upoštevajo časovne razporede STO;

| 11. | poudarja, da bi morali sporazumi o gospodarskem partnerstvu vsebovati revizijsko klavzulo o opravljanju revizije pet let po njihovem podpisu, kateri bi se morali formalno pridružiti nacionalni parlamenti, Evropski parlament in civilna družba; poudarja tudi, da bo ta rok omogočal poglobljeno oceno učinka sporazumov o gospodarskem partnerstvu na gospodarsko in regionalno povezovanje držav AKP ter ustrezne preusmeritve; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali sporazumi o gospodarskem partnerstvu vsebovati revizijsko klavzulo o opravljanju revizije pet let po njihovem podpisu, kateri bi se morali formalno pridružiti nacionalni parlamenti, Evropski parlament in civilna družba; poudarja tudi, da bo ta rok omogočal poglobljeno oceno učinka sporazumov o gospodarskem partnerstvu na gospodarsko in regionalno povezovanje držav AKP ter ustrezne preusmeritve;

| 12. | meni, da bi morali vsi sporazumi o trgovini med državami AKP in EU, ki vplivajo na preživljanje prebivalstva, temeljiti na odprti in javni razpravi s polno udeležbo parlamentov držav AKP; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali vsi sporazumi o trgovini med državami AKP in EU, ki vplivajo na preživljanje prebivalstva, temeljiti na odprti in javni razpravi s polno udeležbo parlamentov držav AKP;

| 13. | poziva vlade držav AKP, naj izvedejo potrebne reforme za uresničitev dobrega upravljanja, zlasti na področju javne uprave, in sicer pri upravljanju javnih financ, pobiranju carin, davčnem sistemu ter boju proti korupciji in slabemu upravljanju; |
| --- | --- |

13.

poziva vlade držav AKP, naj izvedejo potrebne reforme za uresničitev dobrega upravljanja, zlasti na področju javne uprave, in sicer pri upravljanju javnih financ, pobiranju carin, davčnem sistemu ter boju proti korupciji in slabemu upravljanju;

| 14. | poudarja potrebo po okrepljenih določbah o spremljanju in ocenjevanju v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki bodo opredeljevale ne le stopnje skladnosti sporazuma o gospodarskem partnerstvu, temveč tudi njegov vpliv na cilje nacionalnega in regionalnega razvoja ter zmanjšanja revščine; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po okrepljenih določbah o spremljanju in ocenjevanju v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, ki bodo opredeljevale ne le stopnje skladnosti sporazuma o gospodarskem partnerstvu, temveč tudi njegov vpliv na cilje nacionalnega in regionalnega razvoja ter zmanjšanja revščine;

| 15. | poudarja, da je treba povečati preglednost pri pogajanjih in njihovih izidih, da bi oblikovalcem politike, poslancem in predstavnikom civilne družbe omogočili javni nadzor; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba povečati preglednost pri pogajanjih in njihovih izidih, da bi oblikovalcem politike, poslancem in predstavnikom civilne družbe omogočili javni nadzor;

| 16. | meni, da bi morali regionalni strateški dokumenti evropskega razvojnega sklada ter regionalni okvirni programi vsebovati pomembno, sistematično ter dobro zastavljeno podporo za izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebne reforme, na podlagi katerih bi bili ti sporazumi uspešni; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali regionalni strateški dokumenti evropskega razvojnega sklada ter regionalni okvirni programi vsebovati pomembno, sistematično ter dobro zastavljeno podporo za izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebne reforme, na podlagi katerih bi bili ti sporazumi uspešni;

| 17. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami AKP v sporazum o gospodarskem partnerstvu in začasne sporazume o gospodarskem partnerstvu vključi razvojna merila za merjenje družbenogospodarskega učinka teh sporazumov na ključna področja, ki se določijo glede na prednosti in za razdobja, opredeljena v posameznih regijah; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami AKP v sporazum o gospodarskem partnerstvu in začasne sporazume o gospodarskem partnerstvu vključi razvojna merila za merjenje družbenogospodarskega učinka teh sporazumov na ključna področja, ki se določijo glede na prednosti in za razdobja, opredeljena v posameznih regijah;

| 18. | poudarja, da je bistveno, da gozdovi, biotska raznovrstnost in avtohtoni prebivalci ali prebivalci, ki so odvisni od gozda, ne bodo ogroženi; v zvezi s tem poudarja, da bi moralo biti državam AKP dovoljeno, da izvajajo predpise, ki bodo omejevali izvoz lesa in drugih nepredelanih surovin, in da te zakone uporabljajo za varstvo gozdov, prostoživečih živali in rastlin ter domače industrije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je bistveno, da gozdovi, biotska raznovrstnost in avtohtoni prebivalci ali prebivalci, ki so odvisni od gozda, ne bodo ogroženi; v zvezi s tem poudarja, da bi moralo biti državam AKP dovoljeno, da izvajajo predpise, ki bodo omejevali izvoz lesa in drugih nepredelanih surovin, in da te zakone uporabljajo za varstvo gozdov, prostoživečih živali in rastlin ter domače industrije;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic držav in držav AKP, svetu AKP-EU ter skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic držav in držav AKP, svetu AKP-EU ter skupni parlamentarni skupščini AKP-EU.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1.

(3)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

(4)  UL C 120, 30.4.2004, str. 16.

(5)  UL C 330, 30.12.2006, str. 36.

(6)  UL C 58, 1.3.2008, str. 44.

(7)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 305.

(8)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 475.

(9)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 121.

(10)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373.

(11)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 301.

(12)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 291.

(13)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 232.

(14)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 201.

(15)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 361.

(16)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0237.

(17)  Uredba Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (UL L 348, 31.12.2007, str. 1).

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/126 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/126

---

Kosovo

P6_TA(2009)0052

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Kosovu in vlogi EU

(2010/C 67 E/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Združenih narodov, podpisane dne 26. junija 1945, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Združenih narodov, podpisane dne 26. junija 1945,

| — | ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999 (S/RES/1244(1999)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 z dne 10. junija 1999 (S/RES/1244(1999)),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel za dogovor o statusu Kosova, ki jih je kontaktna skupina sprejela dne 7. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel za dogovor o statusu Kosova, ki jih je kontaktna skupina sprejela dne 7. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti Kosova in vlogi EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti Kosova in vlogi EU (1),

| — | ob upoštevanju Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), ki je bil podpisan 19. decembra 2006 v Bukarešti; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA), ki je bil podpisan 19. decembra 2006 v Bukarešti;

| — | ob upoštevanju končnega poročila posebnega odposlanca Združeni narodov z dne 26. marca 2007 o prihodnjem statusu Kosova in celovitega predloga dogovora o statusu Kosova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila posebnega odposlanca Združeni narodov z dne 26. marca 2007 o prihodnjem statusu Kosova in celovitega predloga dogovora o statusu Kosova,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) (2),

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/123/SZVP z dne 4. februarja 2008 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/123/SZVP z dne 4. februarja 2008 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 18. februarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 18. februarja 2008,

| — | ob upoštevanju pisem v zvezi s preoblikovanjem misije Združenih narodov za začasno upravo Kosova (UNMIK), ki ju je generalni sekretar Združenih narodov poslal predsedniku Srbije in predsedniku Kosova dne 12. junija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem v zvezi s preoblikovanjem misije Združenih narodov za začasno upravo Kosova (UNMIK), ki ju je generalni sekretar Združenih narodov poslal predsedniku Srbije in predsedniku Kosova dne 12. junija 2008,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov Varnostnemu svetu o misiji UNMIK z dne 12. junija 2008 (S/2008/354), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov Varnostnemu svetu o misiji UNMIK z dne 12. junija 2008 (S/2008/354),

| — | ob upoštevanju konference donatorjev za Kosovo, ki je potekala dne 11. julija 2008 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference donatorjev za Kosovo, ki je potekala dne 11. julija 2008 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju tehničnega sporazuma med misijama UNMIK in EULEX o predaji imetja dne 18. avgusta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega sporazuma med misijama UNMIK in EULEX o predaji imetja dne 18. avgusta 2008,

| — | ob upoštevanju Resolucije št. 63/3, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela dne 8. oktobra 2008 (A/RES/63/3) ter v njej Mednarodno sodišče zaprosila za mnenje, ali je enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova v skladu z mednarodnim pravom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije št. 63/3, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela dne 8. oktobra 2008 (A/RES/63/3) ter v njej Mednarodno sodišče zaprosila za mnenje, ali je enostranska razglasitev neodvisnosti Kosova v skladu z mednarodnim pravom,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 26. novembra 2008 (S/PRST/2008/44), s katero je Varnostni svet enoglasno odobril poročilo generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna o UNMIK (S/2008/692) in tako dovolil namestitev enot misije EULEX po celotnem ozemlju Kosova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 26. novembra 2008 (S/PRST/2008/44), s katero je Varnostni svet enoglasno odobril poročilo generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna o UNMIK (S/2008/692) in tako dovolil namestitev enot misije EULEX po celotnem ozemlju Kosova,

| — | ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je kosovska skupščina dne 17. februarja 2008 razglasila neodvisnost Kosova in se zavezala k celovitemu predlogu dogovora o statusu Kosova, ki ga je oblikoval posebni odposlanec Združenih narodov Martti Ahtisaari, |
| --- | --- |

A.

ker je kosovska skupščina dne 17. februarja 2008 razglasila neodvisnost Kosova in se zavezala k celovitemu predlogu dogovora o statusu Kosova, ki ga je oblikoval posebni odposlanec Združenih narodov Martti Ahtisaari,

| B. | ker je ubrala konstruktivni pristop in je sodelovala v resnih pogajanjih za dosego sporazuma; ker je srbska vlada navkljub negativnim okoliščinam ohranila proevropsko stališče, |
| --- | --- |

B.

ker je ubrala konstruktivni pristop in je sodelovala v resnih pogajanjih za dosego sporazuma; ker je srbska vlada navkljub negativnim okoliščinam ohranila proevropsko stališče,

| C. | ker je celovit predlog dogovora o statusu zapisan v kosovski ustavi in drugih zakonih; ker je 25 držav na prošnjo kosovskih voditeljev oblikovalo mednarodno usmerjevalno skupino, katere glavni namen je dosledno izvajanje celovitega predloga dogovora o statusu; ker je mednarodna usmerjevalna skupina imenovala mednarodnega civilnega predstavnika, ki v skladu s celovitim predlogom dogovora o statusu deluje s podporo mednarodnega civilnega urada na Kosovu; ker to pomeni, da ima Kosovo svojo upravo, je pa pod nadzorom med drugim glede tega, kako izvaja varovanje in spodbujanje pravic manjšin, |
| --- | --- |

C.

ker je celovit predlog dogovora o statusu zapisan v kosovski ustavi in drugih zakonih; ker je 25 držav na prošnjo kosovskih voditeljev oblikovalo mednarodno usmerjevalno skupino, katere glavni namen je dosledno izvajanje celovitega predloga dogovora o statusu; ker je mednarodna usmerjevalna skupina imenovala mednarodnega civilnega predstavnika, ki v skladu s celovitim predlogom dogovora o statusu deluje s podporo mednarodnega civilnega urada na Kosovu; ker to pomeni, da ima Kosovo svojo upravo, je pa pod nadzorom med drugim glede tega, kako izvaja varovanje in spodbujanje pravic manjšin,

| D. | ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 54 držav, med njimi 22 od 27 držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

D.

ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 54 držav, med njimi 22 od 27 držav članic Evropske unije,

| E. | ker je 27 držav članic EU na Kosovo napotilo posebnega predstavnika EU, Pietera Feitha, ki hkrati deluje kot mednarodni civilni predstavnik; ker mednarodni civilni predstavnik nadzoruje dosledno izvajanje celovitega predloga dogovora o statusu in kot posebni predstavnik EU ponuja podporo in nasvete v kosovskem političnem procesu, |
| --- | --- |

E.

ker je 27 držav članic EU na Kosovo napotilo posebnega predstavnika EU, Pietera Feitha, ki hkrati deluje kot mednarodni civilni predstavnik; ker mednarodni civilni predstavnik nadzoruje dosledno izvajanje celovitega predloga dogovora o statusu in kot posebni predstavnik EU ponuja podporo in nasvete v kosovskem političnem procesu,

| F. | ker je stabilnost regije zahodnega Balkana prednostna naloga za Evropsko unijo, ki je s tem namenom vzpostavila misijo EULEX, ker je misija EULEX po celotnem ozemlju Kosova že dosegla svoje začetne operativne zmogljivosti in je prevzela pristojnosti na področju sodstva, policije, kazenskih zavodov in carin, vključno z nekaterimi izvršilnimi pristojnostmi, katerih cilj je nadzorovaje kosovskih institucij na vseh področju, splošno povezanih z vladavino prava, ter svetovanje tem institucijam, |
| --- | --- |

F.

ker je stabilnost regije zahodnega Balkana prednostna naloga za Evropsko unijo, ki je s tem namenom vzpostavila misijo EULEX, ker je misija EULEX po celotnem ozemlju Kosova že dosegla svoje začetne operativne zmogljivosti in je prevzela pristojnosti na področju sodstva, policije, kazenskih zavodov in carin, vključno z nekaterimi izvršilnimi pristojnostmi, katerih cilj je nadzorovaje kosovskih institucij na vseh področju, splošno povezanih z vladavino prava, ter svetovanje tem institucijam,

| G. | ker misija EULEX deluje tudi na kosovskem ozemlju severno od reke Ibar, s čimer prispeva k izvajanju vladavine prava, vzpostavitvi skladnega pravosodnega sistema po celotnem Kosovu ter zagotavljanju enakega sodnega varstva za vse državljane, ki je cilj, katerega podpirajo vse strani, |
| --- | --- |

G.

ker misija EULEX deluje tudi na kosovskem ozemlju severno od reke Ibar, s čimer prispeva k izvajanju vladavine prava, vzpostavitvi skladnega pravosodnega sistema po celotnem Kosovu ter zagotavljanju enakega sodnega varstva za vse državljane, ki je cilj, katerega podpirajo vse strani,

Evropska vloga

| 1. | pozdravlja uspešno namestitev misije EULEX po celotnem ozemlju Kosova, tudi na ozemlju severno od reke Ibar, v skladu s poročilom generalnega sekretarja Združenih narodov in izjavo predsedstva Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 26. novembra 2008, ki je sledila poročilu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja uspešno namestitev misije EULEX po celotnem ozemlju Kosova, tudi na ozemlju severno od reke Ibar, v skladu s poročilom generalnega sekretarja Združenih narodov in izjavo predsedstva Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 26. novembra 2008, ki je sledila poročilu;

| 2. | poudarja zavezo Evropske unije, da deluje v skladu z mednarodnim pravom in igra vodilno vlogo pri zagotavljanju stabilnosti na Kosovu in širše na zahodnem Balkanu; znova izraža pripravljenost, da pomaga pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasnimi obeti za njegovo članstvo v EU, kot velja tudi za celotno regijo; |
| --- | --- |

2.

poudarja zavezo Evropske unije, da deluje v skladu z mednarodnim pravom in igra vodilno vlogo pri zagotavljanju stabilnosti na Kosovu in širše na zahodnem Balkanu; znova izraža pripravljenost, da pomaga pri gospodarskem in političnem razvoju Kosova z jasnimi obeti za njegovo članstvo v EU, kot velja tudi za celotno regijo;

| 3. | poziva tiste nove države članice EU, ki še niso priznale neodvisnosti Kosova, naj to storijo; |
| --- | --- |

3.

poziva tiste nove države članice EU, ki še niso priznale neodvisnosti Kosova, naj to storijo;

| 4. | se sklicuje na prej omenjeno resolucijo z dne 29. marca 2007, ki jasno zavrača možnost delitve Kosova; |
| --- | --- |

4.

se sklicuje na prej omenjeno resolucijo z dne 29. marca 2007, ki jasno zavrača možnost delitve Kosova;

| 5. | v zvezi s tem ugotavlja, da misija UNMIK, kot je napovedal posebni odposlanec generalnega sekretarja Združenih narodov za UNMIK na Kosovu, Lamberto Zannier, z 9. decembrom 2008 nima več pristojnosti na področju policije in carin, kmalu pa bo misiji EULEX predala tudi preostale prisojnosti na področju pravosodja, da bo na Kosovu vzpostavljena enotna vladavina prava; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem ugotavlja, da misija UNMIK, kot je napovedal posebni odposlanec generalnega sekretarja Združenih narodov za UNMIK na Kosovu, Lamberto Zannier, z 9. decembrom 2008 nima več pristojnosti na področju policije in carin, kmalu pa bo misiji EULEX predala tudi preostale prisojnosti na področju pravosodja, da bo na Kosovu vzpostavljena enotna vladavina prava;

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj v polni meri podpre misijo EULEX in ji olajša prevzem vseh zadevnih nalog na področju carin, policije in sodstva od misije UNMIK na celotnem ozemlju Kosova; |
| --- | --- |

6.

poziva mednarodno skupnost, naj v polni meri podpre misijo EULEX in ji olajša prevzem vseh zadevnih nalog na področju carin, policije in sodstva od misije UNMIK na celotnem ozemlju Kosova;

| 7. | pričakuje, da bo misija EULEX delovala v skladu z mandatom EU in si bo prizadevala za stabilen razvoj Kosova in zagotavljanje vladavine prava za vse skupnosti na Kosovu; v tem pogledu poudarja, da je misija EULEX v interesu vseh etničnih manjšin na Kosovu, saj bo med drugim obravnavala pritožbe zaradi diskriminacije, nadlegovanja in nasilja na podlagi etnične pripadnosti ter številna nerešena lastninska vprašanja; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bo misija EULEX delovala v skladu z mandatom EU in si bo prizadevala za stabilen razvoj Kosova in zagotavljanje vladavine prava za vse skupnosti na Kosovu; v tem pogledu poudarja, da je misija EULEX v interesu vseh etničnih manjšin na Kosovu, saj bo med drugim obravnavala pritožbe zaradi diskriminacije, nadlegovanja in nasilja na podlagi etnične pripadnosti ter številna nerešena lastninska vprašanja;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je srbska vlada pristala na namestitev misije EULEX, ki je doslej najpomembnejša misija evropske varnostne in obrambne politike, ter je izrazila pripravljenost za sodelovanje z njo; spodbuja Srbijo, naj še naprej goji konstruktivno stališče, ki je v skladu z njenimi željami po članstvu v EU; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je srbska vlada pristala na namestitev misije EULEX, ki je doslej najpomembnejša misija evropske varnostne in obrambne politike, ter je izrazila pripravljenost za sodelovanje z njo; spodbuja Srbijo, naj še naprej goji konstruktivno stališče, ki je v skladu z njenimi željami po članstvu v EU;

| 9. | v zvezi s tem pozdravlja odločitev, ki je bila kot prvi korak v prizadevanjih za zagotovitev ustreznega zastopstva vseh manjšin v kosovski policiji sprejeta v okviru prehodne ureditve, o kateri so se sporazumeli Združeni narodi in srbska vlada, da se na položaj enega izmed visokih častnikov policije imenuje kosovskega Srba, ki bi deloval znotraj kosovske policije, vendar bi neposredno poročal misiji EULEX; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem pozdravlja odločitev, ki je bila kot prvi korak v prizadevanjih za zagotovitev ustreznega zastopstva vseh manjšin v kosovski policiji sprejeta v okviru prehodne ureditve, o kateri so se sporazumeli Združeni narodi in srbska vlada, da se na položaj enega izmed visokih častnikov policije imenuje kosovskega Srba, ki bi deloval znotraj kosovske policije, vendar bi neposredno poročal misiji EULEX;

| 10. | meni, da je treba potem, ko bo misija EULEX dosegla polno operativno zmogljivost, v luči razvoja dogodkov na terenu ponovno preučiti prehodno ureditev, o kateri so se sporazumeli Združeni narodi in srbska vlada; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba potem, ko bo misija EULEX dosegla polno operativno zmogljivost, v luči razvoja dogodkov na terenu ponovno preučiti prehodno ureditev, o kateri so se sporazumeli Združeni narodi in srbska vlada;

| 11. | poziva misijo EULEX, naj se v pomoč pri krepitvi pravne države takoj loti vprašanja sodnih zaostankov pri primerih, ki so pod mednarodnim nadzorom, pri čemer imajo prednost primeri medetničnega nasilja, vojnih zločinov in korupcije na visoki ravni; |
| --- | --- |

11.

poziva misijo EULEX, naj se v pomoč pri krepitvi pravne države takoj loti vprašanja sodnih zaostankov pri primerih, ki so pod mednarodnim nadzorom, pri čemer imajo prednost primeri medetničnega nasilja, vojnih zločinov in korupcije na visoki ravni;

| 12. | meni, da je ustanovitev delujočega programa za zaščito prič bistvenega pomena za učinkovit pravni pregon storilcev kaznivih dejanj na visokih položajih na Kosovu, zlasti v zvezi z vojnimi zločini; |
| --- | --- |

12.

meni, da je ustanovitev delujočega programa za zaščito prič bistvenega pomena za učinkovit pravni pregon storilcev kaznivih dejanj na visokih položajih na Kosovu, zlasti v zvezi z vojnimi zločini;

| 13. | poziva Svet in Komisijo, naj uskladita svoje dejavnosti, da bo Unija izvajala skladne zunanje ukrepe in omenjene skupne ukrepe 2008/124/SZVP; zato poziva vodjo misije EULEX, Yvesa de Kermabona, in posebnega predstavnika EU, da sodelujeta pri delu na vsakodnevni ravni; nadalje poziva EU, da skupaj in usklajeno deluje pri okrepitvi naporov za spodbujanje udeležbe kosovskih Srbov v političnem, gospodarskem in družbenem življenju na Kosovu, ter poziva posebnega predstavnika EU, da zagotovi, da bo kosovska vlada nemudoma sprejela oprijemljive korake v omenjeni smeri, vključno s posebnimi ukrepi za gospodarski razvoj mitroviške regije, in sicer po vzpostavitvi pravne države na tem območju; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet in Komisijo, naj uskladita svoje dejavnosti, da bo Unija izvajala skladne zunanje ukrepe in omenjene skupne ukrepe 2008/124/SZVP; zato poziva vodjo misije EULEX, Yvesa de Kermabona, in posebnega predstavnika EU, da sodelujeta pri delu na vsakodnevni ravni; nadalje poziva EU, da skupaj in usklajeno deluje pri okrepitvi naporov za spodbujanje udeležbe kosovskih Srbov v političnem, gospodarskem in družbenem življenju na Kosovu, ter poziva posebnega predstavnika EU, da zagotovi, da bo kosovska vlada nemudoma sprejela oprijemljive korake v omenjeni smeri, vključno s posebnimi ukrepi za gospodarski razvoj mitroviške regije, in sicer po vzpostavitvi pravne države na tem območju;

| 14. | poziva visokega predstavnika Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj jasno izrazi svojo podporo evropski misiji na Kosovu (EULEX KOSOVO) in naj državo čim prej obišče; |
| --- | --- |

14.

poziva visokega predstavnika Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj jasno izrazi svojo podporo evropski misiji na Kosovu (EULEX KOSOVO) in naj državo čim prej obišče;

| 15. | pozdravlja pripravljenost Komisije, da razpoložljiva sredstva Skupnosti, še zlasti predpristopni instrument, uporabi za spodbujanje socialno-ekonomskega razvoja Kosova, za povečanje preglednosti, učinkovitosti in demokratičnosti kosovske vlade in družbe ter za zagotavljanje miru in stabilnosti na Kosovu ter po vsej regiji; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije o izvedbi študije, v kateri bi preučili načine za okrepitev socialno-ekonomskega in političnega razvoja Kosova, in izraža prepričanje, da bo študija temeljila na resnem dialogu z kosovskimi oblastmi, ki bodo obnovile svoje politične zaveze k nadaljevanju potrebnih reform; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pripravljenost Komisije, da razpoložljiva sredstva Skupnosti, še zlasti predpristopni instrument, uporabi za spodbujanje socialno-ekonomskega razvoja Kosova, za povečanje preglednosti, učinkovitosti in demokratičnosti kosovske vlade in družbe ter za zagotavljanje miru in stabilnosti na Kosovu ter po vsej regiji; v zvezi s tem pozdravlja namero Komisije o izvedbi študije, v kateri bi preučili načine za okrepitev socialno-ekonomskega in političnega razvoja Kosova, in izraža prepričanje, da bo študija temeljila na resnem dialogu z kosovskimi oblastmi, ki bodo obnovile svoje politične zaveze k nadaljevanju potrebnih reform;

| 16. | meni, da bi morala Komisija nujno nameniti pozornost spodbujanju lokalnih projektov, ki prinašajo spravo med različnimi skupnostmi in spodbujajo mobilnost ljudi; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morala Komisija nujno nameniti pozornost spodbujanju lokalnih projektov, ki prinašajo spravo med različnimi skupnostmi in spodbujajo mobilnost ljudi;

| 17. | meni, da bi projekti, ki so med drugim namenjeni obnovi grobov, poškodovanih v dejanjih vandalizma, in pri katerih bi neposredno sodelovali lokalni akterji, predstavljali veliko simbolno vrednost za skupnosti na Kosovu in prispevali k boljšemu odnosu med etničnimi skupnostmi; poziva Komisijo in posebnega predstavnika EU, da poskrbita, da bodo takšne pobude sodile med prednostne načrte kosovske vlade; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi projekti, ki so med drugim namenjeni obnovi grobov, poškodovanih v dejanjih vandalizma, in pri katerih bi neposredno sodelovali lokalni akterji, predstavljali veliko simbolno vrednost za skupnosti na Kosovu in prispevali k boljšemu odnosu med etničnimi skupnostmi; poziva Komisijo in posebnega predstavnika EU, da poskrbita, da bodo takšne pobude sodile med prednostne načrte kosovske vlade;

| 18. | meni tudi, da bi odprtje večetnične evropske visoke šole, poleg obstoječih univerzitetnih centrov v Prištini in Mitrovici ter kulturnih, socialnih in zdravstvenih ustanov, še posebej namenjenih srbski skupnosti v osrednjem Kosovu, dalo velik zagon integraciji srbske skupnosti na Kosovu; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s kosovsko vlado nemudoma sprejme ukrepe za uresničitev tega projekta; |
| --- | --- |

18.

meni tudi, da bi odprtje večetnične evropske visoke šole, poleg obstoječih univerzitetnih centrov v Prištini in Mitrovici ter kulturnih, socialnih in zdravstvenih ustanov, še posebej namenjenih srbski skupnosti v osrednjem Kosovu, dalo velik zagon integraciji srbske skupnosti na Kosovu; zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s kosovsko vlado nemudoma sprejme ukrepe za uresničitev tega projekta;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj pomagajo kosovski vladi, ki se srečuje z resnim pomanjkanjem kadra na ključnih področjih javne uprave, naj podpirajo usposabljanje javnih uslužbencev ter pomagajo pri izboljšanju komunikacijske infrastrukture, da bi na ta način zagotovili nemoteno delovanje uprave ter okrepili vezi med oblastmi in civilno družbo; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj pomagajo kosovski vladi, ki se srečuje z resnim pomanjkanjem kadra na ključnih področjih javne uprave, naj podpirajo usposabljanje javnih uslužbencev ter pomagajo pri izboljšanju komunikacijske infrastrukture, da bi na ta način zagotovili nemoteno delovanje uprave ter okrepili vezi med oblastmi in civilno družbo;

Vodenje Kosova

| 20. | pozdravlja izboljšane varnostne razmere na Kosovu; podpira prizadevanja kosovske policije, da bi dosegla visoko stopnjo strokovnosti in zanesljivosti; pri tem poudarja, da je treba na celotnem ozemlju Kosova nujno vzpostaviti večetnične policijske enote; zato pozdravlja vrnitev nekaterih srbskih častnikov v kosovsko policijo in poziva kosovske oblasti, naj podpirajo reintegracijo tistih, ki se še niso vrnili; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja izboljšane varnostne razmere na Kosovu; podpira prizadevanja kosovske policije, da bi dosegla visoko stopnjo strokovnosti in zanesljivosti; pri tem poudarja, da je treba na celotnem ozemlju Kosova nujno vzpostaviti večetnične policijske enote; zato pozdravlja vrnitev nekaterih srbskih častnikov v kosovsko policijo in poziva kosovske oblasti, naj podpirajo reintegracijo tistih, ki se še niso vrnili;

| 21. | poudarja, da je treba decentralizirati vodstvo države, kot je določeno v celovitem predlogu dogovora o statusu; poudarja, da centralizacija ne koristi le srbski skupnosti, temveč tudi vsem kosovskim državljanom, saj je upravljanje tako bolj pregledno in bliže državljanom; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba decentralizirati vodstvo države, kot je določeno v celovitem predlogu dogovora o statusu; poudarja, da centralizacija ne koristi le srbski skupnosti, temveč tudi vsem kosovskim državljanom, saj je upravljanje tako bolj pregledno in bliže državljanom;

| 22. | ponavlja pomen močne civilne družbe, ki bi pomagala okrepiti demokratična načela pri vodenju Kosova; v zvezi s tem poziva kosovsko vlado, naj podpre miroljubna državljanska gibanja ter razvoj svobodnih medijev brez vmešavanja politike; |
| --- | --- |

22.

ponavlja pomen močne civilne družbe, ki bi pomagala okrepiti demokratična načela pri vodenju Kosova; v zvezi s tem poziva kosovsko vlado, naj podpre miroljubna državljanska gibanja ter razvoj svobodnih medijev brez vmešavanja politike;

| 23. | poudarja, da je treba izvajati določbe o zaščiti manjšin, ki so zapisane v kosovski ustavi, in meni, da je dosledno spoštovanje manjšinskih pravic temeljnega pomena za stabilnost Kosova in celotne regije; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba izvajati določbe o zaščiti manjšin, ki so zapisane v kosovski ustavi, in meni, da je dosledno spoštovanje manjšinskih pravic temeljnega pomena za stabilnost Kosova in celotne regije;

| 24. | poziva kosovsko vlado, naj še naprej izpolnjuje svoje zaveze spodbujanja duha miru, strpnosti ter medkulturnega in medverskega dialoga med vsemi skupnostmi na Kosovu, in sicer Albanci, Srbi, Romi, Aškali, Egipčani, Gorani, Turki in Bošnjaki, in naj ustvari primerne razmere za vrnitev beguncev na Kosovo, vključno z naložbami za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, graditev infrastrukture in zagotavljanje osnovnih storitev na vseh pomembnih področjih, od česar morajo imeti koristi tudi manjšine; |
| --- | --- |

24.

poziva kosovsko vlado, naj še naprej izpolnjuje svoje zaveze spodbujanja duha miru, strpnosti ter medkulturnega in medverskega dialoga med vsemi skupnostmi na Kosovu, in sicer Albanci, Srbi, Romi, Aškali, Egipčani, Gorani, Turki in Bošnjaki, in naj ustvari primerne razmere za vrnitev beguncev na Kosovo, vključno z naložbami za ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, graditev infrastrukture in zagotavljanje osnovnih storitev na vseh pomembnih področjih, od česar morajo imeti koristi tudi manjšine;

| 25. | je zaskrbljen zaradi kritik, ki jih je generalni sekretar Združenih narodov v svojem prej omenjenem poročilu o UNMIK izrekel v zvezi s spremembo meril pri določitvi upravičencev do sredstev za vrnitev, ki jih je predlagalo kosovsko ministrstvo za skupnosti in vrnitve; opozarja kosovsko vlado, da bi bilo treba zaradi velikega upada števila vrnitev redka sredstva, ki so na voljo, še naprej namenjati izključno za olajšanje vrnitve razseljenih oseb na Kosovo; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen zaradi kritik, ki jih je generalni sekretar Združenih narodov v svojem prej omenjenem poročilu o UNMIK izrekel v zvezi s spremembo meril pri določitvi upravičencev do sredstev za vrnitev, ki jih je predlagalo kosovsko ministrstvo za skupnosti in vrnitve; opozarja kosovsko vlado, da bi bilo treba zaradi velikega upada števila vrnitev redka sredstva, ki so na voljo, še naprej namenjati izključno za olajšanje vrnitve razseljenih oseb na Kosovo;

| 26. | poziva mednarodne in lokalne organe, naj določijo pravni status Romov, Aškalov in Egipčanov, ki živijo na Kosovu brez državljanstva, pri čemer naj jim zagotovijo tudi pravico do lastnine; poziva oblasti, naj izboljšajo položaj teh skupnosti tako, da jim zagotovijo enak dostop do kakovostnega rednega šolanja, ki naj, kjer je mogoče, poteka v njihovem maternem jeziku, jim omogočijo dostop do trga dela in zdravstvene nege, jim nudijo ustrezne sanitarne in stanovanjske pogoje ter spodbujajo njihovo udeležbo v družbenem in političnem življenju; |
| --- | --- |

26.

poziva mednarodne in lokalne organe, naj določijo pravni status Romov, Aškalov in Egipčanov, ki živijo na Kosovu brez državljanstva, pri čemer naj jim zagotovijo tudi pravico do lastnine; poziva oblasti, naj izboljšajo položaj teh skupnosti tako, da jim zagotovijo enak dostop do kakovostnega rednega šolanja, ki naj, kjer je mogoče, poteka v njihovem maternem jeziku, jim omogočijo dostop do trga dela in zdravstvene nege, jim nudijo ustrezne sanitarne in stanovanjske pogoje ter spodbujajo njihovo udeležbo v družbenem in političnem življenju;

| 27. | je zelo zaskrbljen zaradi slabega zdravstvenega stanja romskih družin v begunskih taboriščih Osterode in Česmin Lug; meni, da so razmere neposredno posledica neprimerne lege teh taborišč, ki ležijo na zelo zastrupljeni kamniti prsti nad rudniki svinca v Trepči; pozdravlja začetno posredovanje Komisije pri kosovskih oblasteh in jo poziva, naj si še naprej prizadeva za takojšnjo preselitev prizadetih družin; |
| --- | --- |

27.

je zelo zaskrbljen zaradi slabega zdravstvenega stanja romskih družin v begunskih taboriščih Osterode in Česmin Lug; meni, da so razmere neposredno posledica neprimerne lege teh taborišč, ki ležijo na zelo zastrupljeni kamniti prsti nad rudniki svinca v Trepči; pozdravlja začetno posredovanje Komisije pri kosovskih oblasteh in jo poziva, naj si še naprej prizadeva za takojšnjo preselitev prizadetih družin;

| 28. | poziva države članice, naj zavzamejo umerjen in razsoden pristop k vprašanju prisilnega vračanja pripadnikov etničnih manjšin, predvsem kosovskih Srbov in kosovskih Romov, ki že mnoga leta živijo v zahodni Evropi, obenem pa naj izvajajo spremljajoče ukrepe za družbeno-gospodarsko vključevanje zadevnih oseb; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj zavzamejo umerjen in razsoden pristop k vprašanju prisilnega vračanja pripadnikov etničnih manjšin, predvsem kosovskih Srbov in kosovskih Romov, ki že mnoga leta živijo v zahodni Evropi, obenem pa naj izvajajo spremljajoče ukrepe za družbeno-gospodarsko vključevanje zadevnih oseb;

| 29. | poudarja, da je spoštovanje kulturne raznolikosti v središču evropskega projekta; poudarja, da je razumevanje večetnične razsežnosti verske in kulturne dediščine nujni pogoj za mir in stabilnost v pokrajini; zato poziva vse zadevne strani, naj vzpostavijo tehnični dialog o zaščiti, ohranitvi, obnovi in spodbujanju kulturne in verske dediščine ter kulturne identitete na Kosovu; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je spoštovanje kulturne raznolikosti v središču evropskega projekta; poudarja, da je razumevanje večetnične razsežnosti verske in kulturne dediščine nujni pogoj za mir in stabilnost v pokrajini; zato poziva vse zadevne strani, naj vzpostavijo tehnični dialog o zaščiti, ohranitvi, obnovi in spodbujanju kulturne in verske dediščine ter kulturne identitete na Kosovu;

| 30. | ugotavlja, da je v kosovski ustavi enakopravnost žensk in moških jasno priznana, kljub temu pa ženske niso dovolj udeležene pri političnem, gospodarskem in družbenem razvoju Kosova in imajo manj možnosti pri izobraževanju in zaposlitvi; zato poziva kosovsko vlado, da s pomočjo Komisije oblikuje in izvaja ukrepe za zagotovitev enakih možnosti za ženske, njihovo ustrezno zastopanost v kosovskih institucijah in njihovo udeležbo v gospodarskem, družbenem in političnem življenju v državi; poziva kosovsko vlada, naj sprejme učinkovite ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami v družini; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je v kosovski ustavi enakopravnost žensk in moških jasno priznana, kljub temu pa ženske niso dovolj udeležene pri političnem, gospodarskem in družbenem razvoju Kosova in imajo manj možnosti pri izobraževanju in zaposlitvi; zato poziva kosovsko vlado, da s pomočjo Komisije oblikuje in izvaja ukrepe za zagotovitev enakih možnosti za ženske, njihovo ustrezno zastopanost v kosovskih institucijah in njihovo udeležbo v gospodarskem, družbenem in političnem življenju v državi; poziva kosovsko vlada, naj sprejme učinkovite ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami v družini;

| 31. | meni, da je treba visokošolske izmenjave spodbujati s programi, kot so Erasmus Mundus, da bi na ta način kosovske državljane spodbujali k pridobivanju kvalifikacij in izkušenj znotraj EU, saj bi lahko s široko ravnijo izobrazbe pomagali prispevali k demokratičnemu razvoju države; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba visokošolske izmenjave spodbujati s programi, kot so Erasmus Mundus, da bi na ta način kosovske državljane spodbujali k pridobivanju kvalifikacij in izkušenj znotraj EU, saj bi lahko s široko ravnijo izobrazbe pomagali prispevali k demokratičnemu razvoju države;

| 32. | poziva Kosovo in Srbijo, naj vzpostavita konstruktivni dialog o zadevah skupnega interesa ter prispevata k regionalnemu sodelovanju; |
| --- | --- |

32.

poziva Kosovo in Srbijo, naj vzpostavita konstruktivni dialog o zadevah skupnega interesa ter prispevata k regionalnemu sodelovanju;

| 33. | poudarja, da sta pri procesu privatizacije potrebna odločnost in preglednost, da ne bi vzbujali vtisa nepotizma in korupcije; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da sta pri procesu privatizacije potrebna odločnost in preglednost, da ne bi vzbujali vtisa nepotizma in korupcije;

| 34. | je zaskrbljen zaradi gospodarskih razmer na Kosovu in negativnih posledic, ki jih gospodarstvu in verodostojnosti kosovskih institucij prinašajo počasno izvajanje reform, razširjena korupcija in organiziran kriminal; poudarja, da mora kosovska vlada vlagati resne napore za večjo preglednost in odgovornost svojega delovanja ter okrepiti vezi med političnimi organizacijami in civilno družbo; poziva kosovsko vlado, naj javna sredstva in denar mednarodnih donatorjev uporablja na pregleden in odgovoren način, ter poziva Komisijo, da Kosovu nudi pomoč pri približevanju evropskim standardom na področju odgovornosti javnega sektorja in preglednosti gospodarstva; meni, da je to bistvenega pomena za ustvarjanje privlačnega okolja za investicije in razvoj podjetij; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen zaradi gospodarskih razmer na Kosovu in negativnih posledic, ki jih gospodarstvu in verodostojnosti kosovskih institucij prinašajo počasno izvajanje reform, razširjena korupcija in organiziran kriminal; poudarja, da mora kosovska vlada vlagati resne napore za večjo preglednost in odgovornost svojega delovanja ter okrepiti vezi med političnimi organizacijami in civilno družbo; poziva kosovsko vlado, naj javna sredstva in denar mednarodnih donatorjev uporablja na pregleden in odgovoren način, ter poziva Komisijo, da Kosovu nudi pomoč pri približevanju evropskim standardom na področju odgovornosti javnega sektorja in preglednosti gospodarstva; meni, da je to bistvenega pomena za ustvarjanje privlačnega okolja za investicije in razvoj podjetij;

| 35. | poudarja pomen regionalnega gospodarskega sodelovanja v polni meri in obveznost doslednega izvajanja določb sporazuma CEFTA; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen regionalnega gospodarskega sodelovanja v polni meri in obveznost doslednega izvajanja določb sporazuma CEFTA;

| 36. | svetuje kosovskim oblastem, da vlagajo v obnovljive vire energije in si prizadevajo za regionalno sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

36.

svetuje kosovskim oblastem, da vlagajo v obnovljive vire energije in si prizadevajo za regionalno sodelovanje na tem področju;

| 37. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja energije na Kosovu in razume, da je to vprašanje treba rešiti; je kljub temu zaskrbljen nad vladnimi načrti za izgradnjo ene same velike termoelektrarne na rjavi premog na gosto naseljenem območju; poziva kosovsko vlado, naj upošteva vpliv nove termoelektrarne na rjavi premog na okolje, javno zdravje in uporabo omejenih virov, kot sta zemlja in voda, ter naj deluje v skladu z evropskimi okoljskimi standardi in evropsko politiko o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

37.

izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja energije na Kosovu in razume, da je to vprašanje treba rešiti; je kljub temu zaskrbljen nad vladnimi načrti za izgradnjo ene same velike termoelektrarne na rjavi premog na gosto naseljenem območju; poziva kosovsko vlado, naj upošteva vpliv nove termoelektrarne na rjavi premog na okolje, javno zdravje in uporabo omejenih virov, kot sta zemlja in voda, ter naj deluje v skladu z evropskimi okoljskimi standardi in evropsko politiko o podnebnih spremembah;

| 38. | poziva mednarodnega civilnega predstavnika, naj spremlja razpustitev kosovske zaščitne enote in ustanovitev kosovskih varnostnih sil pod neposrednim nadzorom enot KFOR; poziva kosovsko vlado, naj zagotovi popolni civilni nadzor nad kosovskimi varnostnimi silami; meni, da ni mogoče spreminjati sporazuma iz Kumanovega, sklenjenega med Natom in srbsko vlado, dokler ne bosta vzpostavljeni popolna stabilnost in varnost ter ne bodo razjasnjeni odnosi med Srbijo in Kosovom; |
| --- | --- |

38.

poziva mednarodnega civilnega predstavnika, naj spremlja razpustitev kosovske zaščitne enote in ustanovitev kosovskih varnostnih sil pod neposrednim nadzorom enot KFOR; poziva kosovsko vlado, naj zagotovi popolni civilni nadzor nad kosovskimi varnostnimi silami; meni, da ni mogoče spreminjati sporazuma iz Kumanovega, sklenjenega med Natom in srbsko vlado, dokler ne bosta vzpostavljeni popolna stabilnost in varnost ter ne bodo razjasnjeni odnosi med Srbijo in Kosovom;

*

- *

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, kosovski vladi, srbski vladi, vodji misiji UNMIK, vodji misije EULEX KOSOVO, posebnemu predstavniku Evropske unije, članom mednarodne usmerjevalne skupine in Varnostnemu svetu Združenih narodov. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, kosovski vladi, srbski vladi, vodji misiji UNMIK, vodji misije EULEX KOSOVO, posebnemu predstavniku Evropske unije, članom mednarodne usmerjevalne skupine in Varnostnemu svetu Združenih narodov.

---

(1)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 207.

(2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

(3)  UL L 42, 16.2.2008, str. 88.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/132 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/132

---

Trgovinski in gospodarski odnosi s Kitajsko

P6_TA(2009)0053

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (2008/2171(INI))

(2010/C 67 E/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni med EU in Kitajsko, ki je imel prvo sejo dne 25. aprila 2008 v Pekingu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni med EU in Kitajsko, ki je imel prvo sejo dne 25. aprila 2008 v Pekingu,

| — | ob upoštevanju sklepov desetega vrhunskega srečanja Kitajska–EU, ki je potekalo dne 28. novembra 2007 v Pekingu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov desetega vrhunskega srečanja Kitajska–EU, ki je potekalo dne 28. novembra 2007 v Pekingu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU–Kitajska: tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (KOM(2006)0631) ter priloženega delovnega dokumenta z naslovom „Trgovinska in naložbena politika EU-Kitajska: konkurenca in partnerstvo“ (KOM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU–Kitajska: tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (KOM(2006)0631) ter priloženega delovnega dokumenta z naslovom „Trgovinska in naložbena politika EU-Kitajska: konkurenca in partnerstvo“ (KOM(2006)0632),

| — | ob upoštevanju sklepa s četrte ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je potekala v Dohi (Katar) od 9. do 14. novembra 2001, o pristopu Kitajske od 11. novembra 2001 in kitajskega Tajpeja k STO od 1. januarja 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa s četrte ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je potekala v Dohi (Katar) od 9. do 14. novembra 2001, o pristopu Kitajske od 11. novembra 2001 in kitajskega Tajpeja k STO od 1. januarja 2002,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije z dne 7. septembra 2006 o odnosih med EU in Kitajsko (1), ter z dne 13. oktobra 2005 o obetih za trgovinske odnose med EU in Kitajsko (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije z dne 7. septembra 2006 o odnosih med EU in Kitajsko (1), ter z dne 13. oktobra 2005 o obetih za trgovinske odnose med EU in Kitajsko (2),

| — | ob upoštevanju študije Komisije z dne 15. februarja 2007 z naslovom „Prihodnje priložnosti in izzivi v trgovinskih odnosih in naložbah med EU in Kitajsko 2006–2010“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z dne 15. februarja 2007 z naslovom „Prihodnje priložnosti in izzivi v trgovinskih odnosih in naložbah med EU in Kitajsko 2006–2010“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami (3),

| — | ob upoštevanju osmega letnega poročila trgovinske zbornice Evropske unije na Kitajskem o evropskih podjetjih na Kitajskem v obdobju 2008–2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega letnega poročila trgovinske zbornice Evropske unije na Kitajskem o evropskih podjetjih na Kitajskem v obdobju 2008–2009,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0021/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0021/2009),

| A. | ker se je od leta 2000 trgovina med EU in Kitajsko močno povečala in ker je EU od leta 2006 največji trgovinski partner Kitajske, ta pa je od leta 2007 drugi največji trgovinski partner EU, |
| --- | --- |

A.

ker se je od leta 2000 trgovina med EU in Kitajsko močno povečala in ker je EU od leta 2006 največji trgovinski partner Kitajske, ta pa je od leta 2007 drugi največji trgovinski partner EU,

| B. | ker hitrejši razvoj in članstvo v STO poleg znatnih koristi pomenita večjo odgovornost Kitajske pri igranju polne in pozitivne vloge v svetovni gospodarski ureditvi, tudi v Mednarodnem denarnem skladu in v skupini Svetovne banke, |
| --- | --- |

B.

ker hitrejši razvoj in članstvo v STO poleg znatnih koristi pomenita večjo odgovornost Kitajske pri igranju polne in pozitivne vloge v svetovni gospodarski ureditvi, tudi v Mednarodnem denarnem skladu in v skupini Svetovne banke,

| C. | ker ostaja kljub nenehni rasti dvostranska trgovina med Kitajsko in EU, ki je imela s Kitajsko leta 2007 preko 160 milijard EUR trgovinskega primanjkljaja, neuravnovešena, |
| --- | --- |

C.

ker ostaja kljub nenehni rasti dvostranska trgovina med Kitajsko in EU, ki je imela s Kitajsko leta 2007 preko 160 milijard EUR trgovinskega primanjkljaja, neuravnovešena,

| D. | ker finančno in makroekonomsko neravnovesje ter upad notranjega povpraševanja in izvoza predstavljajo jedro sedanje svetovne finančne in gospodarske krize, ki je prizadela tudi Kitajsko, |
| --- | --- |

D.

ker finančno in makroekonomsko neravnovesje ter upad notranjega povpraševanja in izvoza predstavljajo jedro sedanje svetovne finančne in gospodarske krize, ki je prizadela tudi Kitajsko,

| E. | ker je dostop do kitajskega trga zapleten zaradi državno vodenih industrijskih politik, kršitve patentov ter dvoumnega režima standardov in skladnosti, kar za podjetja EU ustvarja tehnične in necarinske ovire v trgovini, |
| --- | --- |

E.

ker je dostop do kitajskega trga zapleten zaradi državno vodenih industrijskih politik, kršitve patentov ter dvoumnega režima standardov in skladnosti, kar za podjetja EU ustvarja tehnične in necarinske ovire v trgovini,

| F. | ker so proizvajalci blaga in storitev iz EU visoko konkurenčni na svetovnih trgih in ker bi prost in pravičen dostop do kitajskega trga podjetjem EU omogočal povečanje njihovega izvoza in prisotnosti na takem trgu, za kitajskega potrošnika pa bi to pomenilo povečanje kakovosti in obseg storitev, |
| --- | --- |

F.

ker so proizvajalci blaga in storitev iz EU visoko konkurenčni na svetovnih trgih in ker bi prost in pravičen dostop do kitajskega trga podjetjem EU omogočal povečanje njihovega izvoza in prisotnosti na takem trgu, za kitajskega potrošnika pa bi to pomenilo povečanje kakovosti in obseg storitev,

| G. | ker se je izvoz EU na Kitajsko leta 2007 povečal za 18,7 % in dosegel vrednost 231 milijard EUR, |
| --- | --- |

G.

ker se je izvoz EU na Kitajsko leta 2007 povečal za 18,7 % in dosegel vrednost 231 milijard EUR,

| H. | ker je obseg proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga na Kitajskem še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni in ker je 60 % ponarejenega blaga, ki ga zasežejo carinski organi EU, proizvedenega na Kitajskem; ker proizvodnja tega blaga pogosto poteka v obratih, ki proizvajajo blago tudi za redni trg in v katerih niso upoštevane pravice delavcev ter zdravstvene in varnostne zahteve in predstavljajo nevarnost za potrošnika ter v primeru uporabe kemikalij širšemu okolju, |
| --- | --- |

H.

ker je obseg proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga na Kitajskem še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni in ker je 60 % ponarejenega blaga, ki ga zasežejo carinski organi EU, proizvedenega na Kitajskem; ker proizvodnja tega blaga pogosto poteka v obratih, ki proizvajajo blago tudi za redni trg in v katerih niso upoštevane pravice delavcev ter zdravstvene in varnostne zahteve in predstavljajo nevarnost za potrošnika ter v primeru uporabe kemikalij širšemu okolju,

Splošno

| 1. | podarja, da se je trgovina med EU in Kitajsko močno razširila in je največji izziv trgovinskim odnosom EU; |
| --- | --- |

1.

podarja, da se je trgovina med EU in Kitajsko močno razširila in je največji izziv trgovinskim odnosom EU;

| 2. | poudarja, da morajo evropski trgovinski odnosi s Kitajsko temeljiti na načelih vzajemnosti, poštene konkurence in trgovine, v skladu z našimi skupnimi vrednotami in ob spoštovanju pravil STO, pri tem pa je treba upoštevati trajnostni razvoj, spoštovanje okoljskih omejitev in prispevek h globalnim ciljem pri preprečevanju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo evropski trgovinski odnosi s Kitajsko temeljiti na načelih vzajemnosti, poštene konkurence in trgovine, v skladu z našimi skupnimi vrednotami in ob spoštovanju pravil STO, pri tem pa je treba upoštevati trajnostni razvoj, spoštovanje okoljskih omejitev in prispevek h globalnim ciljem pri preprečevanju podnebnih sprememb;

| 3. | meni, da bi se morala Kitajska, kot ena izmed gonilnih sil svetovne rasti, v celoti posvetiti svoji vlogi pri zagotavljanju trajnostnega in uravnoteženega razvoja svetovne gospodarske ureditve; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi se morala Kitajska, kot ena izmed gonilnih sil svetovne rasti, v celoti posvetiti svoji vlogi pri zagotavljanju trajnostnega in uravnoteženega razvoja svetovne gospodarske ureditve;

| 4. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s politiko sodelovanja in dialoga s Kitajsko; pozdravlja tehnično pomoč na področju trgovine, ki jo Kitajski zagotavlja Komisija; meni, da je ta pomoč pomembna za podporo uspešni vključitvi Kitajske v svetovno gospodarstvo ter zlasti za izvajanje njenih obveznosti in zavez v STO ter za izboljšanje socialnih in okoljskih razmer; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s politiko sodelovanja in dialoga s Kitajsko; pozdravlja tehnično pomoč na področju trgovine, ki jo Kitajski zagotavlja Komisija; meni, da je ta pomoč pomembna za podporo uspešni vključitvi Kitajske v svetovno gospodarstvo ter zlasti za izvajanje njenih obveznosti in zavez v STO ter za izboljšanje socialnih in okoljskih razmer;

| 5. | poudarja, da je za rešitev sedanje finančne in gospodarske krize potrebno najtesnejše sodelovanje med EU in Kitajsko; meni, da imata Kitajska in EU veliko priložnost, da skupaj pokažeta občutek odgovornosti in odigrata svojo vlogo pri reševanju te krize; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je za rešitev sedanje finančne in gospodarske krize potrebno najtesnejše sodelovanje med EU in Kitajsko; meni, da imata Kitajska in EU veliko priložnost, da skupaj pokažeta občutek odgovornosti in odigrata svojo vlogo pri reševanju te krize;

| 6. | meni, da mora razvoj trgovinskih odnosov s Kitajsko potekati skladno z razvojem resničnega, uspešnega in učinkovitega političnega dialoga, ki zajema veliko različnih vprašanj; meni, da morajo biti človekove pravice pomemben in sestavni del odnosov med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj v pogajanjih s Kitajsko o obnovljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (SPS) vztraja pri okrepljeni vlogi klavzule o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora razvoj trgovinskih odnosov s Kitajsko potekati skladno z razvojem resničnega, uspešnega in učinkovitega političnega dialoga, ki zajema veliko različnih vprašanj; meni, da morajo biti človekove pravice pomemben in sestavni del odnosov med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj v pogajanjih s Kitajsko o obnovljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (SPS) vztraja pri okrepljeni vlogi klavzule o človekovih pravicah;

| 7. | meni, da bi lahko današnji odprti trgovinski sistem spodbudil gospodarske dejavnosti med Kitajsko in državami v razvoju, kar bi lahko koristilo obema stranema, in bi lahko bil priložnost brez primere za gospodarsko rast in njihovo vključevanje v svetovno gospodarstvo, pod pogojem, da je trgovinska politika usklajena z razvojnimi cilji in da gospodarska rast pomeni zmanjševanje revščine; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi lahko današnji odprti trgovinski sistem spodbudil gospodarske dejavnosti med Kitajsko in državami v razvoju, kar bi lahko koristilo obema stranema, in bi lahko bil priložnost brez primere za gospodarsko rast in njihovo vključevanje v svetovno gospodarstvo, pod pogojem, da je trgovinska politika usklajena z razvojnimi cilji in da gospodarska rast pomeni zmanjševanje revščine;

| 8. | spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za odprtost trgovine EU s Kitajsko; meni, da morajo Evropska unija in države članice še naprej nuditi odprt in pravičen dostop kitajskemu izvozu ter predvideti konkurenčni izziv, ki ga predstavlja Kitajska; meni, da mora Kitajska v zameno okrepiti svojo zavezanost gospodarski odprtosti in reformi trga; |
| --- | --- |

8.

spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za odprtost trgovine EU s Kitajsko; meni, da morajo Evropska unija in države članice še naprej nuditi odprt in pravičen dostop kitajskemu izvozu ter predvideti konkurenčni izziv, ki ga predstavlja Kitajska; meni, da mora Kitajska v zameno okrepiti svojo zavezanost gospodarski odprtosti in reformi trga;

| 9. | poziva Kitajsko, naj igra dejavno vlogo v STO, ki bo sorazmerna z njenim gospodarskim in trgovskim pomenom, da bi pospešila uravnovešen razvoj svetovne trgovine v okviru trdnih in preglednih pravil; |
| --- | --- |

9.

poziva Kitajsko, naj igra dejavno vlogo v STO, ki bo sorazmerna z njenim gospodarskim in trgovskim pomenom, da bi pospešila uravnovešen razvoj svetovne trgovine v okviru trdnih in preglednih pravil;

| 10. | pozdravlja sodelovanje Kitajske na srečanju G-20 v Washingtonu 15. novembra 2008, ki je pripomoglo k njeni dokončni vključitvi v svetovne gospodarske in finančne zadeve in s tem povezanemu prevzemanju velikih odgovornosti na svetovni ravni; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sodelovanje Kitajske na srečanju G-20 v Washingtonu 15. novembra 2008, ki je pripomoglo k njeni dokončni vključitvi v svetovne gospodarske in finančne zadeve in s tem povezanemu prevzemanju velikih odgovornosti na svetovni ravni;

| 11. | poudarja, da protekcionizem ne more biti odgovor Evrope na rast trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; meni, da si morajo Evropska unija in države članice nujno prizadevati za nadaljnji razvoj lizbonske agende reform, da bi razvile in utrdile področja primerjalne prednosti v svetovnem gospodarstvu ter pospešile inovacije in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da protekcionizem ne more biti odgovor Evrope na rast trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; meni, da si morajo Evropska unija in države članice nujno prizadevati za nadaljnji razvoj lizbonske agende reform, da bi razvile in utrdile področja primerjalne prednosti v svetovnem gospodarstvu ter pospešile inovacije in poklicno usposabljanje;

| 12. | ugotavlja, da je Kitajska predstavila obsežen načrt za obnovo rasti in delovnih mest, s katerim se namerava spopasti s sedanjo gospodarsko krizo; poudarja, da morajo biti podporni ukrepi začasni, v skladu s pravili STO in ne smejo izkrivljati pravične konkurence; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je Kitajska predstavila obsežen načrt za obnovo rasti in delovnih mest, s katerim se namerava spopasti s sedanjo gospodarsko krizo; poudarja, da morajo biti podporni ukrepi začasni, v skladu s pravili STO in ne smejo izkrivljati pravične konkurence;

| 13. | pozdravlja vlaganja kitajskega državnega premoženjskega sklada in državnih podjetij v EU, saj s tem prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti ter obojestranski koristi in uravnoteženosti naložbenih tokov; opozarja pa na nepreglednost na kitajskih finančnih trgih in poudarja, da bi bilo pomembno uvesti vsaj kodeks ravnanja, ki bi zagotovil preglednost kitajskih naložbenih dejavnosti na trgu EU; poziva EU in Kitajsko, naj svoje trge enakovredno odpreta za naložbe in hkrati sprejmeta določbe o preglednosti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja vlaganja kitajskega državnega premoženjskega sklada in državnih podjetij v EU, saj s tem prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti ter obojestranski koristi in uravnoteženosti naložbenih tokov; opozarja pa na nepreglednost na kitajskih finančnih trgih in poudarja, da bi bilo pomembno uvesti vsaj kodeks ravnanja, ki bi zagotovil preglednost kitajskih naložbenih dejavnosti na trgu EU; poziva EU in Kitajsko, naj svoje trge enakovredno odpreta za naložbe in hkrati sprejmeta določbe o preglednosti;

Dostop na trg

| 14. | pozdravlja dejstvo, da od pristopa k STO narašča število industrijskih sektorjev na Kitajskem, ki so odprti tujim naložbam; zaskrbljen pa je, ker so hkrati tuje naložbe v nekatere sektorje omejene ali jim je preprečen dostop in so bili uvedeni diskriminacijski ukrepi proti tujim podjetjem, zlasti za čezmejne združitve in nakupe; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da od pristopa k STO narašča število industrijskih sektorjev na Kitajskem, ki so odprti tujim naložbam; zaskrbljen pa je, ker so hkrati tuje naložbe v nekatere sektorje omejene ali jim je preprečen dostop in so bili uvedeni diskriminacijski ukrepi proti tujim podjetjem, zlasti za čezmejne združitve in nakupe;

| 15. | meni, da kitajska protekcionistična praksa, preobsežna birokracija, podcenjevanje renminbija, razne oblike subvencij ter pomanjkanje primernega in dogovorjenega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine mnogim podjetjem EU onemogočajo prost dostop do trga; |
| --- | --- |

15.

meni, da kitajska protekcionistična praksa, preobsežna birokracija, podcenjevanje renminbija, razne oblike subvencij ter pomanjkanje primernega in dogovorjenega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine mnogim podjetjem EU onemogočajo prost dostop do trga;

| 16. | poziva Kitajsko k nadaljnjemu odpiranju njenega trga blaga in storitev ter k nadaljnjemu izvajanju gospodarskih reform, da bi vzpostavili stabilen, predvidljiv in pregleden pravni okvir za podjetja EU, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

16.

poziva Kitajsko k nadaljnjemu odpiranju njenega trga blaga in storitev ter k nadaljnjemu izvajanju gospodarskih reform, da bi vzpostavili stabilen, predvidljiv in pregleden pravni okvir za podjetja EU, zlasti mala in srednja;

| 17. | poziva Komisijo, naj s kitajsko vlado razpravlja o predlogu kitajskega zakona o poštnih storitvah, saj ta vsebuje določbo, ki bi ovirala tuje storitve hitre pošte; meni, da je uravnotežen pravni okvir za poštne storitve in storitve hitre pošte potreben za nadaljevanje kitajske politike podpore tujim naložbam in pravični konkurenci na področju hitre dostave; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj s kitajsko vlado razpravlja o predlogu kitajskega zakona o poštnih storitvah, saj ta vsebuje določbo, ki bi ovirala tuje storitve hitre pošte; meni, da je uravnotežen pravni okvir za poštne storitve in storitve hitre pošte potreben za nadaljevanje kitajske politike podpore tujim naložbam in pravični konkurenci na področju hitre dostave;

| 18. | priznava ukrepe, ki so jih kitajski organi sprejeli za zmanjšanje upravnega bremena ter napredek v e-upravi, da bi bili pravni akti na voljo javnosti, vendar ugotavlja, da je potreben večji napredek za zagotavljanje prostega in enakega dostopa do kitajskega trga tujim podjetjem; |
| --- | --- |

18.

priznava ukrepe, ki so jih kitajski organi sprejeli za zmanjšanje upravnega bremena ter napredek v e-upravi, da bi bili pravni akti na voljo javnosti, vendar ugotavlja, da je potreben večji napredek za zagotavljanje prostega in enakega dostopa do kitajskega trga tujim podjetjem;

| 19. | poudarja, da bo nadaljnje odpiranje dostopa do kitajskega trga zagotovilo podjetjem EU priložnosti na številnih področjih, kot so proizvodnja strojev, kemikalije, farmacevtski proizvodi ter informacijska in komunikacijska tehnologija, projekti mehanizma čistega razvoja, kmetijstvo, gradbeništvo ter finančne, zavarovalniške, telekomukacijske storitve in storitve trgovine na drobno; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bo nadaljnje odpiranje dostopa do kitajskega trga zagotovilo podjetjem EU priložnosti na številnih področjih, kot so proizvodnja strojev, kemikalije, farmacevtski proizvodi ter informacijska in komunikacijska tehnologija, projekti mehanizma čistega razvoja, kmetijstvo, gradbeništvo ter finančne, zavarovalniške, telekomukacijske storitve in storitve trgovine na drobno;

Ovire, standardi

| 20. | ugotavlja, da necarinske ovire predstavljajo glavno oviro podjetjem EU na Kitajskem ter za kitajska in druga podjetja, ki niso iz EU, v EU, zlasti malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da necarinske ovire predstavljajo glavno oviro podjetjem EU na Kitajskem ter za kitajska in druga podjetja, ki niso iz EU, v EU, zlasti malim in srednjim podjetjem;

| 21. | poziva Kitajsko, naj sprejme mednarodne standarde za proizvode in storitve, da bi spodbudila nadaljnjo trgovino med Kitajsko in drugimi državami; pozdravlja vedno večjo udeležbo Kitajske v mednarodnih organih za določanje standardov ter meni, da je to treba spodbujati ter da mora EU v zameno sodelovati s kitajskimi organi za določanje njihovih standardov; poudarja pomen skladnosti kitajskega uvoza z evropskimi standardi za živilske in neživilske proizvode; |
| --- | --- |

21.

poziva Kitajsko, naj sprejme mednarodne standarde za proizvode in storitve, da bi spodbudila nadaljnjo trgovino med Kitajsko in drugimi državami; pozdravlja vedno večjo udeležbo Kitajske v mednarodnih organih za določanje standardov ter meni, da je to treba spodbujati ter da mora EU v zameno sodelovati s kitajskimi organi za določanje njihovih standardov; poudarja pomen skladnosti kitajskega uvoza z evropskimi standardi za živilske in neživilske proizvode;

Surovine

| 22. | obžaluje, da kitajska vlada vztrajno uporablja izvozne omejitve, kot so izvozne dajatve za surovine, ki izkrivljajo trgovino; poziva Komisijo, naj v vseh dvostranskih pogajanjih s Kitajsko vztraja pri odpravi vseh obstoječih izvoznih omejitev; poudarja, da je odprava teh izvoznih omejitev pomembna sestavina pravične trgovine med EU in Kitajsko; poudarja, da bo vse prihodnje trgovinske sporazume s Kitajsko ocenil s tega vidika; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da kitajska vlada vztrajno uporablja izvozne omejitve, kot so izvozne dajatve za surovine, ki izkrivljajo trgovino; poziva Komisijo, naj v vseh dvostranskih pogajanjih s Kitajsko vztraja pri odpravi vseh obstoječih izvoznih omejitev; poudarja, da je odprava teh izvoznih omejitev pomembna sestavina pravične trgovine med EU in Kitajsko; poudarja, da bo vse prihodnje trgovinske sporazume s Kitajsko ocenil s tega vidika;

Državna pomoč

| 23. | je zaskrbljen zaradi stalne državne intervencije v industrijski politiki ter očitne diskriminacijske omejitve, kot so neomejena državna sredstva za financiranje izvoza in omejitve na ravni tujega lastništva v določenih sektorjih, ki škodujejo podjetjem EU na kitajskem trgu; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi stalne državne intervencije v industrijski politiki ter očitne diskriminacijske omejitve, kot so neomejena državna sredstva za financiranje izvoza in omejitve na ravni tujega lastništva v določenih sektorjih, ki škodujejo podjetjem EU na kitajskem trgu;

Javna naročila

| 24. | poziva Kitajsko, naj se pridruži Sporazumu o vladnih naročilih v skladu z zavezo iz leta 2001 ter naj se konstruktivno vključi v pogajanja o odpiranju njenih trgov javnih naročil in naj v pričakovanju uspešnega izida teh pogajanj uporabi pregledne, predvidljive in pravične postopke pri dodeljevanju javnih naročil, tako da lahko tuja podjetja sodelujejo pod enakimi pogoji; poziva Kitajsko, naj zagotovi takojšen dostop podjetjem iz EU, ki so ustanovljena na Kitajskem in tam poslujejo; |
| --- | --- |

24.

poziva Kitajsko, naj se pridruži Sporazumu o vladnih naročilih v skladu z zavezo iz leta 2001 ter naj se konstruktivno vključi v pogajanja o odpiranju njenih trgov javnih naročil in naj v pričakovanju uspešnega izida teh pogajanj uporabi pregledne, predvidljive in pravične postopke pri dodeljevanju javnih naročil, tako da lahko tuja podjetja sodelujejo pod enakimi pogoji; poziva Kitajsko, naj zagotovi takojšen dostop podjetjem iz EU, ki so ustanovljena na Kitajskem in tam poslujejo;

Valuta

| 25. | pozdravlja opazen dvig vrednosti renminbija v letu 2008; poziva Kitajsko, naj še naprej dovoljuje rast vrednosti renminbija, tako da bo njegova vrednost na mednarodnih finančnih trgih, zlasti glede na evro, bolje odražala gospodarski položaj Kitajske; poziva Kitajsko, naj več svojih deviznih rezerv hrani v eurih; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja opazen dvig vrednosti renminbija v letu 2008; poziva Kitajsko, naj še naprej dovoljuje rast vrednosti renminbija, tako da bo njegova vrednost na mednarodnih finančnih trgih, zlasti glede na evro, bolje odražala gospodarski položaj Kitajske; poziva Kitajsko, naj več svojih deviznih rezerv hrani v eurih;

Prisotnost/pomoč EU

| 26. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri ustanovitvi centra EU v Pekingu za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ter pri uvedbi trajne proračunske postavke za financiranje centra, da bi zagotovili njegovo prihodnost; poudarja, da morajo biti pristojnosti in pooblastila tega centra jasna, kar bo preprečilo podvajanje struktur in bo pripomoglo k sinergiji z obstoječimi javnimi in zasebnimi ustanovami iz držav članic EU; pozdravlja delo, ki ga je opravila služba za pomoč malim in srednje velikim podjetjem glede pravic intelektualne lastnine za zagotavljanje informacij in usposabljanja evropskih malim in srednje velikim podjetjem pri varovanju in krepitvi pravic intelektualne lastnine na Kitajskem; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri ustanovitvi centra EU v Pekingu za pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ter pri uvedbi trajne proračunske postavke za financiranje centra, da bi zagotovili njegovo prihodnost; poudarja, da morajo biti pristojnosti in pooblastila tega centra jasna, kar bo preprečilo podvajanje struktur in bo pripomoglo k sinergiji z obstoječimi javnimi in zasebnimi ustanovami iz držav članic EU; pozdravlja delo, ki ga je opravila služba za pomoč malim in srednje velikim podjetjem glede pravic intelektualne lastnine za zagotavljanje informacij in usposabljanja evropskih malim in srednje velikim podjetjem pri varovanju in krepitvi pravic intelektualne lastnine na Kitajskem;

| 27. | poudarja pomen pomoči, zlasti malim in srednje velikim podjetjem za premagovanje ovir dostopu do trga; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo uspešno delovanje skupin EU za dostop do trga na Kitajskem; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen pomoči, zlasti malim in srednje velikim podjetjem za premagovanje ovir dostopu do trga; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo uspešno delovanje skupin EU za dostop do trga na Kitajskem;

Energija, trajnostna energija

| 28. | poziva EU in Kitajsko, naj sprejmeta ukrepe za pospeševanje trgovine ter okolju prijaznega blaga in storitev, rast naložb v trajnostne projekte in infrastrukturo ter spodbujata razvoj industrije, ki prispeva k zmanjševanju ogljikovih emisij; |
| --- | --- |

28.

poziva EU in Kitajsko, naj sprejmeta ukrepe za pospeševanje trgovine ter okolju prijaznega blaga in storitev, rast naložb v trajnostne projekte in infrastrukturo ter spodbujata razvoj industrije, ki prispeva k zmanjševanju ogljikovih emisij;

| 29. | poudarja priložnosti nastajajočega kitajskega sektorja obnovljive energije za evropski gospodarski sektor obnovljive energije; poziva Kitajsko, naj izboljša tržni dostop na tem področju; |
| --- | --- |

29.

poudarja priložnosti nastajajočega kitajskega sektorja obnovljive energije za evropski gospodarski sektor obnovljive energije; poziva Kitajsko, naj izboljša tržni dostop na tem področju;

| 30. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na to, kako pomemben je premog za njeno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za podporo nadaljnje izmenjave najboljših praks s Kitajsko v zvezi s trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

30.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na to, kako pomemben je premog za njeno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za podporo nadaljnje izmenjave najboljših praks s Kitajsko v zvezi s trajnostnim razvojem;

Finančne storitve

| 31. | izraža zaskrbljenost, ker so naložbe v Kitajsko še vedno omejene za podjetja EU (zlasti v bančnem in zavarovalniškem sektorju) zaradi velikih in diskriminacijskih stroškov licenciranja in predpisov, ki zahtevajo skupne naložbe s kitajskimi podjetji; poziva Kitajsko, naj nujno obravnava ta vprašanja; |
| --- | --- |

31.

izraža zaskrbljenost, ker so naložbe v Kitajsko še vedno omejene za podjetja EU (zlasti v bančnem in zavarovalniškem sektorju) zaradi velikih in diskriminacijskih stroškov licenciranja in predpisov, ki zahtevajo skupne naložbe s kitajskimi podjetji; poziva Kitajsko, naj nujno obravnava ta vprašanja;

| 32. | meni, da je močan, likviden, odprt, pregleden in dobro urejen trg sposoben spodbujati gospodarsko rast; meni, da so delniški, bančni in zavarovalniški sektorji na Kitajskem nerazviti, ter spodbuja Kitajsko, naj dejavno sodeluje v splošni razpravi o izboljšanju regulativnega in nadzornega okvira za finančne trge; |
| --- | --- |

32.

meni, da je močan, likviden, odprt, pregleden in dobro urejen trg sposoben spodbujati gospodarsko rast; meni, da so delniški, bančni in zavarovalniški sektorji na Kitajskem nerazviti, ter spodbuja Kitajsko, naj dejavno sodeluje v splošni razpravi o izboljšanju regulativnega in nadzornega okvira za finančne trge;

| 33. | poudarja pomen, ki ga ima vključevanje in sodelovanje Kitajske z Mednarodnim denarnim skladom pri razvoju splošnega kodeksa obnašanja državnih naložbenih skladov, kar bi lahko prispevalo k večji preglednosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen, ki ga ima vključevanje in sodelovanje Kitajske z Mednarodnim denarnim skladom pri razvoju splošnega kodeksa obnašanja državnih naložbenih skladov, kar bi lahko prispevalo k večji preglednosti;

| 34. | poziva Komisijo, naj čim prej oceni učinke finančne in gospodarske krize na zadevne evropske industrijske in storitvene sektorje, ki so ključni pri določanju izvozno-uvoznih razmerij med Evropsko unijo in Kitajsko; zahteva, da se ta ocena pošlje v Parlament, takoj ko bo mogoče določiti jasen trend; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj čim prej oceni učinke finančne in gospodarske krize na zadevne evropske industrijske in storitvene sektorje, ki so ključni pri določanju izvozno-uvoznih razmerij med Evropsko unijo in Kitajsko; zahteva, da se ta ocena pošlje v Parlament, takoj ko bo mogoče določiti jasen trend;

Prosta in pravična trgovina

Protidampinška prizadevanja in status tržnega gospodarstva

| 35. | meni, da lahko stalni dialog med trgovinskimi oblastmi prispeva k preprečevanju in reševanju trgovinskih sporov; ugotavlja pa, da uspešna in učinkovita uporaba instrumentov trgovinske zaščite prispeva k zagotavljanju pravičnih pogojev trgovine med Kitajsko in EU glede na naraščajoče število protidampinških tožb, vloženih proti kitajskim proizvajalcem; |
| --- | --- |

35.

meni, da lahko stalni dialog med trgovinskimi oblastmi prispeva k preprečevanju in reševanju trgovinskih sporov; ugotavlja pa, da uspešna in učinkovita uporaba instrumentov trgovinske zaščite prispeva k zagotavljanju pravičnih pogojev trgovine med Kitajsko in EU glede na naraščajoče število protidampinških tožb, vloženih proti kitajskim proizvajalcem;

| 36. | meni, da kitajsko gospodarstvo na številnih področjih še ne izpolnjuje meril, po katerih bi ga lahko šteli za tržno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj si v sodelovanju s kitajsko vlado prizadeva za premagovanje ovir statusu tržnega gospodarstva ter Kitajski ta status podeli šele, ko bo izpolnjevala merila; |
| --- | --- |

36.

meni, da kitajsko gospodarstvo na številnih področjih še ne izpolnjuje meril, po katerih bi ga lahko šteli za tržno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj si v sodelovanju s kitajsko vlado prizadeva za premagovanje ovir statusu tržnega gospodarstva ter Kitajski ta status podeli šele, ko bo izpolnjevala merila;

Pravice intelektualne lastnine in ponarejanje

| 37. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kljub napredku, ki ga je Kitajska dosegla pri usklajevanju zakonodaje o intelektualni lastnini, še vedno zelo pomanjkljiva učinkovitost uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

37.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kljub napredku, ki ga je Kitajska dosegla pri usklajevanju zakonodaje o intelektualni lastnini, še vedno zelo pomanjkljiva učinkovitost uveljavljanja pravic intelektualne lastnine;

| 38. | poziva Kitajsko, naj si bolj prizadeva za obravnavo pomanjkljivega izvajanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; poudarja pomen usklajevanja osrednje in regionalne trgovinske politike in ureditve na Kitajskem ter njenega enotnega izvajanja v vsej državi; |
| --- | --- |

38.

poziva Kitajsko, naj si bolj prizadeva za obravnavo pomanjkljivega izvajanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; poudarja pomen usklajevanja osrednje in regionalne trgovinske politike in ureditve na Kitajskem ter njenega enotnega izvajanja v vsej državi;

| 39. | je zaskrbljen zaradi obsega proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga znotraj Kitajske, ki je še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s kitajskimi organi na nacionalni in regionalni ravni nadaljuje boj proti ponarejanju; |
| --- | --- |

39.

je zaskrbljen zaradi obsega proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga znotraj Kitajske, ki je še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s kitajskimi organi na nacionalni in regionalni ravni nadaljuje boj proti ponarejanju;

| 40. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega števila uporabnih modelov in patentiranih vzorcev na Kitajskem, ki so pogosto kopije ali majhne prilagoditve obstoječe evropske tehnologije in ne predstavljajo resničnih inovacij; |
| --- | --- |

40.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega števila uporabnih modelov in patentiranih vzorcev na Kitajskem, ki so pogosto kopije ali majhne prilagoditve obstoječe evropske tehnologije in ne predstavljajo resničnih inovacij;

| 41. | meni, da je v interesu Kitajske, da zaščiti pravice intelektualne lastnine, saj sama postaja bolj inovativna; vendar meni, da bi predpisi, ki bi zahtevali izključno registracijo inovacij na Kitajskem, pomenili hudo oviro za poslovanje, preprečili Kitajski, da bi imela koristi iz inovacij, in razvrednotili znamko „narejeno na Kitajskem“; |
| --- | --- |

41.

meni, da je v interesu Kitajske, da zaščiti pravice intelektualne lastnine, saj sama postaja bolj inovativna; vendar meni, da bi predpisi, ki bi zahtevali izključno registracijo inovacij na Kitajskem, pomenili hudo oviro za poslovanje, preprečili Kitajski, da bi imela koristi iz inovacij, in razvrednotili znamko „narejeno na Kitajskem“;

Carine

| 42. | pozdravlja podpis skupnega akcijskega načrta za varovanje pravic intelektualne lastnine na področju izvajanja carin, ki temelji na okrepljenem carinskem sodelovanju pri zasegi ponarejenega blaga in izvajanju konkretnih ukrepov za zmanjšanje njegove prodaje; poziva Komisijo, naj se pogaja s Kitajsko o njenih pogojih za sodelovanje pri trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA); |
| --- | --- |

42.

pozdravlja podpis skupnega akcijskega načrta za varovanje pravic intelektualne lastnine na področju izvajanja carin, ki temelji na okrepljenem carinskem sodelovanju pri zasegi ponarejenega blaga in izvajanju konkretnih ukrepov za zmanjšanje njegove prodaje; poziva Komisijo, naj se pogaja s Kitajsko o njenih pogojih za sodelovanje pri trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA);

| 43. | poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje s kitajskimi organi pri sporazumu o carinskem sodelovanju, katerega namen je olajšanje trgovanja; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje s kitajskimi organi pri sporazumu o carinskem sodelovanju, katerega namen je olajšanje trgovanja;

| 44. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju memoranduma o soglasju glede tekstila iz leta 2005 nadaljuje z razpravami o razvoju dialoga med EU in Kitajsko o trgovini s tekstilom ter v okviru mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni; poziva Komisijo, naj tesno spremlja uvoz tekstila iz Kitajske; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju memoranduma o soglasju glede tekstila iz leta 2005 nadaljuje z razpravami o razvoju dialoga med EU in Kitajsko o trgovini s tekstilom ter v okviru mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni; poziva Komisijo, naj tesno spremlja uvoz tekstila iz Kitajske;

Socialni in okoljski vpliv

| 45. | izraža resno zaskrbljenost zaradi visoke ravni onesnaženosti, ki jo povzroča kitajska industrija in njena vedno večja poraba naravnih virov, zlasti tistih, ki se pridobivajo iz netrajnostnih virov; se zaveda soodgovornosti Evrope za položaj, saj je velik delež kitajske industrijske proizvodnje v lasti evropskih podjetij ali pa jo evropska podjetja in prodajalci na drobno naročajo za potrošnjo v Evropi; |
| --- | --- |

45.

izraža resno zaskrbljenost zaradi visoke ravni onesnaženosti, ki jo povzroča kitajska industrija in njena vedno večja poraba naravnih virov, zlasti tistih, ki se pridobivajo iz netrajnostnih virov; se zaveda soodgovornosti Evrope za položaj, saj je velik delež kitajske industrijske proizvodnje v lasti evropskih podjetij ali pa jo evropska podjetja in prodajalci na drobno naročajo za potrošnjo v Evropi;

| 46. | je seznanjen, da zadnja leta visoke gospodarske rasti na Kitajskem niso prinesla koristi vsem slojem kitajskega prebivalstva in da socialna vrzel med bogatimi in revnimi še nikoli ni bila tolikšna, kot je sedaj; |
| --- | --- |

46.

je seznanjen, da zadnja leta visoke gospodarske rasti na Kitajskem niso prinesla koristi vsem slojem kitajskega prebivalstva in da socialna vrzel med bogatimi in revnimi še nikoli ni bila tolikšna, kot je sedaj;

| 47. | pozdravlja dejavnosti Kitajske na področju varovanja okolja pri pripravi olimpijskih iger 2008; poziva kitajsko vlado, naj s spodbujanjem svojega finančnega sektorja na priprave za uvedbo mednarodnega sistema za trgovanje z emisijami tvorno prispeva k uspehu konference Združenih narodov o podnebju (COP 15), ki bo potekala od 30. novembra do 11. decembra 2009 v Kobenhavnu; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dejavnosti Kitajske na področju varovanja okolja pri pripravi olimpijskih iger 2008; poziva kitajsko vlado, naj s spodbujanjem svojega finančnega sektorja na priprave za uvedbo mednarodnega sistema za trgovanje z emisijami tvorno prispeva k uspehu konference Združenih narodov o podnebju (COP 15), ki bo potekala od 30. novembra do 11. decembra 2009 v Kobenhavnu;

| 48. | poziva Kitajsko, naj sodeluje na konferenci ZN o podnebju (COP 15), sprejme svoje obveznosti ter prispeva svoj delež pri zmanjšanju svetovnih emisij toplogrednih plinov in spopadanju s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

48.

poziva Kitajsko, naj sodeluje na konferenci ZN o podnebju (COP 15), sprejme svoje obveznosti ter prispeva svoj delež pri zmanjšanju svetovnih emisij toplogrednih plinov in spopadanju s podnebnimi spremembami;

| 49. | poziva kitajske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe za sprejetje in spodbujanje uporabe tehnologij in praks za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ugotavlja, da je spodbujanje zelenih tehnologij pomembno, če želi kitajska vlada ohraniti gospodarsko rast ob varovanju svojega okolja; priznava, da od Kitajske ni mogoče pričakovati, da bo svojemu prebivalstvu naložila breme omejevanja izpustov toplogrednih plinov, če ne bo ukrepal tudi zahod; |
| --- | --- |

49.

poziva kitajske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe za sprejetje in spodbujanje uporabe tehnologij in praks za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ugotavlja, da je spodbujanje zelenih tehnologij pomembno, če želi kitajska vlada ohraniti gospodarsko rast ob varovanju svojega okolja; priznava, da od Kitajske ni mogoče pričakovati, da bo svojemu prebivalstvu naložila breme omejevanja izpustov toplogrednih plinov, če ne bo ukrepal tudi zahod;

| 50. | je zaskrbljen zaradi otroškega dela na Kitajskem; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava čim prej, ter kitajsko vlado, naj si kar najbolj prizadeva, da odstrani temeljne vzroke tega pojava in ga tako izkorenini; |
| --- | --- |

50.

je zaskrbljen zaradi otroškega dela na Kitajskem; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava čim prej, ter kitajsko vlado, naj si kar najbolj prizadeva, da odstrani temeljne vzroke tega pojava in ga tako izkorenini;

| 51. | poziva Kitajsko, naj ratificira glavne konvencije Mednarodne organizacije dela, zlasti Konvencijo št. 87 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja, ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Kitajska podpisala, vendar ne tudi ratificirala; |
| --- | --- |

51.

poziva Kitajsko, naj ratificira glavne konvencije Mednarodne organizacije dela, zlasti Konvencijo št. 87 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja, ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Kitajska podpisala, vendar ne tudi ratificirala;

| 52. | pozdravlja prenos standardov za poročanje o finančnem položaju (IFRS) v kitajsko zakonodajo; spodbuja Kitajsko, naj še dalje sprejema IFRS in zagotovi njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj natančno spremlja sprejemanje in izvajanje IFRS na Kitajskem; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja prenos standardov za poročanje o finančnem položaju (IFRS) v kitajsko zakonodajo; spodbuja Kitajsko, naj še dalje sprejema IFRS in zagotovi njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj natančno spremlja sprejemanje in izvajanje IFRS na Kitajskem;

| 53. | poziva evropska podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj uporabljajo najvišje mednarodne standarde in najboljšo prakso pri družbeni odgovornosti z ozirom na delavce in okolje; |
| --- | --- |

53.

poziva evropska podjetja, ki delujejo na Kitajskem, naj uporabljajo najvišje mednarodne standarde in najboljšo prakso pri družbeni odgovornosti z ozirom na delavce in okolje;

| 54. | izraža zaskrbljenost zaradi delovnih pogojev in pravic delavcev na Kitajskem; poziva Kitajsko, naj izboljša delovne pogoje, da bo dosežena raven temeljnih standardov Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

54.

izraža zaskrbljenost zaradi delovnih pogojev in pravic delavcev na Kitajskem; poziva Kitajsko, naj izboljša delovne pogoje, da bo dosežena raven temeljnih standardov Mednarodne organizacije dela;

| 55. | poziva Evropsko unijo in Kitajsko, naj sodelujeta pri določanju standardov za avtomobile, tovornjake, težka vozila, letalstvo in ladjarstvo, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov ter da bi ti standardi postali podnebju bolj prijazni; |
| --- | --- |

55.

poziva Evropsko unijo in Kitajsko, naj sodelujeta pri določanju standardov za avtomobile, tovornjake, težka vozila, letalstvo in ladjarstvo, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov ter da bi ti standardi postali podnebju bolj prijazni;

| 56. | poziva k sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko na področju ureditve, vrednotenja in dovoljenj za kemikalije (REACH); |
| --- | --- |

56.

poziva k sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko na področju ureditve, vrednotenja in dovoljenj za kemikalije (REACH);

| 57. | je zaskrbljen zaradi nedavnega porasta incidentov, ki vključujejo nevarne kitajske proizvode, zlasti tistih, ki vključujejo otroške igrače, hrano in zdravila; pozdravlja odločenost kitajske vlade za reševanje tega problema; poziva Komisijo, naj okrepi pomoč in sodelovanje s kitajskimi organi na tem področju; |
| --- | --- |

57.

je zaskrbljen zaradi nedavnega porasta incidentov, ki vključujejo nevarne kitajske proizvode, zlasti tistih, ki vključujejo otroške igrače, hrano in zdravila; pozdravlja odločenost kitajske vlade za reševanje tega problema; poziva Komisijo, naj okrepi pomoč in sodelovanje s kitajskimi organi na tem področju;

| 58. | strogo obsoja smrtne obsodbe, ki so jih izrekle kitajske oblasti zoper nekatere vpletene v kontaminacijo mleka v prahu za dojenčke z melaminom; |
| --- | --- |

58.

strogo obsoja smrtne obsodbe, ki so jih izrekle kitajske oblasti zoper nekatere vpletene v kontaminacijo mleka v prahu za dojenčke z melaminom;

| 59. | pozdravlja prizadevanja Komisije na tem področju po zaslugi vzpostavitve sistema trimesečnega poročanja o kitajskih izvršilnih ukrepih za odkrivanje virov nevarnih izdelkov, sporočenih prek sistema Rapex-Kitajska, s čimer se povečuje varnost evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja prizadevanja Komisije na tem področju po zaslugi vzpostavitve sistema trimesečnega poročanja o kitajskih izvršilnih ukrepih za odkrivanje virov nevarnih izdelkov, sporočenih prek sistema Rapex-Kitajska, s čimer se povečuje varnost evropskih potrošnikov;

| 60. | poudarja pomen tristranskih stikov med Komisijo ter upravnimi službami ZDA in Kitajske, katerih cilj je izboljšati svetovno upravljanje varnosti izdelkov; na tem področju; meni, da bi bilo zelo koristno, da se čim prej uresniči predlog Komisije o ustanovitvi skupne delovne skupine za varnost izdelkov in uvoza v okviru čezatlantskega gospodarskega sveta; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen tristranskih stikov med Komisijo ter upravnimi službami ZDA in Kitajske, katerih cilj je izboljšati svetovno upravljanje varnosti izdelkov; na tem področju; meni, da bi bilo zelo koristno, da se čim prej uresniči predlog Komisije o ustanovitvi skupne delovne skupine za varnost izdelkov in uvoza v okviru čezatlantskega gospodarskega sveta;

Nadaljnji koraki

| 61. | ugotavlja, da se je kitajska družba v zadnjih tridesetih letih močno spremenila ter da je trajen napredek mogoče doseči le počasi; meni, da demokracija zahteva učinkovito civilno družbo, ki se krepi s trgovino in gospodarskimi odnosi z EU; zato meni, da so „spremembe s pomočjo trgovine“ način, kako pomagati Kitajski pri preoblikovanju v odprto in demokratično družbo, ki koristi vsem področjem družbe; hkrati obžaluje, da ob okrepitvi gospodarskega in trgovinskega sodelovanja med EU in Kitajsko ni prišlo do občutnega napredka v zvezi z dialogom o človekovih pravicah; meni, da so za zagotovitev splošnega in trajnega napredka potrebne nadaljnje reforme, zlasti na okoljskem in socialnem področju; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da se je kitajska družba v zadnjih tridesetih letih močno spremenila ter da je trajen napredek mogoče doseči le počasi; meni, da demokracija zahteva učinkovito civilno družbo, ki se krepi s trgovino in gospodarskimi odnosi z EU; zato meni, da so „spremembe s pomočjo trgovine“ način, kako pomagati Kitajski pri preoblikovanju v odprto in demokratično družbo, ki koristi vsem področjem družbe; hkrati obžaluje, da ob okrepitvi gospodarskega in trgovinskega sodelovanja med EU in Kitajsko ni prišlo do občutnega napredka v zvezi z dialogom o človekovih pravicah; meni, da so za zagotovitev splošnega in trajnega napredka potrebne nadaljnje reforme, zlasti na okoljskem in socialnem področju;

| 62. | obžaluje, da je Kitajska odložila vrhunsko srečanje EU-Kitajska, ki naj bi potekalo 1. decembra 2008 v Lyonu, predvsem glede na trenutno finančno in gospodarsko krizo, in poudarja nujnost konstruktivnega dialoga o podnebnih spremembah ter pomen vzajemnega razumevanja o glavnih trgovinskih vprašanjih v tako kritičnih trenutkih za svetovno gospodarstvo; upa, da bo do vrhunskega srečanja prišlo čim prej; |
| --- | --- |

62.

obžaluje, da je Kitajska odložila vrhunsko srečanje EU-Kitajska, ki naj bi potekalo 1. decembra 2008 v Lyonu, predvsem glede na trenutno finančno in gospodarsko krizo, in poudarja nujnost konstruktivnega dialoga o podnebnih spremembah ter pomen vzajemnega razumevanja o glavnih trgovinskih vprašanjih v tako kritičnih trenutkih za svetovno gospodarstvo; upa, da bo do vrhunskega srečanja prišlo čim prej;

| 63. | poziva Kitajsko, naj z vsemi močmi prispeva k prizadevanjem za pospešitev pogajanj v okviru razvojne agende iz Dohe; |
| --- | --- |

63.

poziva Kitajsko, naj z vsemi močmi prispeva k prizadevanjem za pospešitev pogajanj v okviru razvojne agende iz Dohe;

| 64. | poudarja, da mora biti cilj novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko vzpostavitev proste in pravične trgovine, ki temelji na izvrševanju klavzul o človekovih pravicah, okoljskih vprašanjih, trajnostnem razvoju in socialnih vprašanjih; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da mora biti cilj novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko vzpostavitev proste in pravične trgovine, ki temelji na izvrševanju klavzul o človekovih pravicah, okoljskih vprašanjih, trajnostnem razvoju in socialnih vprašanjih;

| 65. | pozdravlja vzpostavitev mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni kot foruma za nadaljnji razvoj odnosov EU-Kitajska ter meni, da je za ta proces pomembno, da so izidi tega mehanizma zadovoljiva rešitev težav v trgovini; poziva Komisijo, naj se bolj ambiciozno loti mehanizma dialoga na visoki ravni, in sicer naj enega od podpredsednikov nove Komisije, ki se bo oblikovala v letu 2009, imenuje za koordinatorja, ki bo vodil delegacijo Evropske komisije pri mehanizmu dialoga na visoki ravni; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja vzpostavitev mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni kot foruma za nadaljnji razvoj odnosov EU-Kitajska ter meni, da je za ta proces pomembno, da so izidi tega mehanizma zadovoljiva rešitev težav v trgovini; poziva Komisijo, naj se bolj ambiciozno loti mehanizma dialoga na visoki ravni, in sicer naj enega od podpredsednikov nove Komisije, ki se bo oblikovala v letu 2009, imenuje za koordinatorja, ki bo vodil delegacijo Evropske komisije pri mehanizmu dialoga na visoki ravni;

| 66. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi obstoječi sporazumi o raziskavah in razvoju s Kitajsko učinkovito delovali, da bodo spodbudili sodelovanje na področju raziskav in razvoja; priporoča, naj bodo prizadevanja EU in Kitajske v zvezi z raziskavami in razvojem bolj strateško usmerjena, zlasti kar zadeva tehnološki napredek, družbene potrebe, okoljske nesreče in prihodnji gospodarski razvoj; poziva obe strani, naj prenos tehnologije in tehničnega znanja spodbujata s pospeševanjem raziskav in izmenjavo akademskih programov; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi obstoječi sporazumi o raziskavah in razvoju s Kitajsko učinkovito delovali, da bodo spodbudili sodelovanje na področju raziskav in razvoja; priporoča, naj bodo prizadevanja EU in Kitajske v zvezi z raziskavami in razvojem bolj strateško usmerjena, zlasti kar zadeva tehnološki napredek, družbene potrebe, okoljske nesreče in prihodnji gospodarski razvoj; poziva obe strani, naj prenos tehnologije in tehničnega znanja spodbujata s pospeševanjem raziskav in izmenjavo akademskih programov;

| 67. | pozdravlja približevanje med Kitajsko in Tajvanom; obravnava Tajvan, ki je četrti največji trgovinski partner Evropske unije v Aziji, kot gospodarski in poslovni subjekt; podpira udeležbo Tajvana kot opazovalca v pomembnih mednarodnih organizacijah, kjer državotvornost ni dejavnik, npr. MOD; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja približevanje med Kitajsko in Tajvanom; obravnava Tajvan, ki je četrti največji trgovinski partner Evropske unije v Aziji, kot gospodarski in poslovni subjekt; podpira udeležbo Tajvana kot opazovalca v pomembnih mednarodnih organizacijah, kjer državotvornost ni dejavnik, npr. MOD;

| 68. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med evropskimi in kitajskimi univerzami ter k večji mobilnosti znanstvenikov, raziskovalcev in študentov iz Evropske unije in Kitajske; |
| --- | --- |

68.

poziva k tesnejšemu sodelovanju med evropskimi in kitajskimi univerzami ter k večji mobilnosti znanstvenikov, raziskovalcev in študentov iz Evropske unije in Kitajske;

| 69. | podpira stalen razvoj sodelovanja med Evropsko unijo in Kitajsko na področju znanosti o vesolju ter vesoljskih aplikacijah in tehnologijami; meni, da je tesno sodelovanje bistvenega pomena za soobstoj programov Compass in Galileo, zlasti da bi zagotovili njuno kompatibilnost v korist uporabnikov po vsem svetu; |
| --- | --- |

69.

podpira stalen razvoj sodelovanja med Evropsko unijo in Kitajsko na področju znanosti o vesolju ter vesoljskih aplikacijah in tehnologijami; meni, da je tesno sodelovanje bistvenega pomena za soobstoj programov Compass in Galileo, zlasti da bi zagotovili njuno kompatibilnost v korist uporabnikov po vsem svetu;

| 70. | poziva Komisijo in kitajsko vlado k sodelovanju pri iskanju načinov za razvoj parlamentarne razsežnosti dela mehanizma dialoga na visoki ravni, ki je pooblaščen za vzpostavitev širše interesne skupnosti ter za zagovarjanje njihovih interesov; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo in kitajsko vlado k sodelovanju pri iskanju načinov za razvoj parlamentarne razsežnosti dela mehanizma dialoga na visoki ravni, ki je pooblaščen za vzpostavitev širše interesne skupnosti ter za zagovarjanje njihovih interesov;

| 71. | podpira prizadevanja Komisije, da vzpostavi poslovno okolje, prijazno do malih in srednjih podjetij, s sprejetjem sporočila z naslovom „Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394) ter v tem oziru pozdravlja namero za uvedbo sheme „vrata na Kitajsko“, usmerjeno v uvedbo programa usposabljanja vodilnih delavcev na Kitajskem, da se pospeši dostop evropskih malih in srednjih podjetij na kitajski trg do leta 2010; |
| --- | --- |

71.

podpira prizadevanja Komisije, da vzpostavi poslovno okolje, prijazno do malih in srednjih podjetij, s sprejetjem sporočila z naslovom „Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394) ter v tem oziru pozdravlja namero za uvedbo sheme „vrata na Kitajsko“, usmerjeno v uvedbo programa usposabljanja vodilnih delavcev na Kitajskem, da se pospeši dostop evropskih malih in srednjih podjetij na kitajski trg do leta 2010;

| 72. | poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med kitajskimi univerzami ter malimi in srednjimi podjetji EU, da bi okrepila inovativnost malih in srednjih podjetij na Kitajskem ter s tem ustvarila več delovnih mest in izboljšala trgovinske in gospodarske rezultate; prav tako poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med obema partnericama za izboljšanje in večjo uporabo podnebju prijazne tehnologije, da bi se tako zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ki jih na Kitajskem povzročajo mala in srednja podjetja EU; |
| --- | --- |

72.

poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med kitajskimi univerzami ter malimi in srednjimi podjetji EU, da bi okrepila inovativnost malih in srednjih podjetij na Kitajskem ter s tem ustvarila več delovnih mest in izboljšala trgovinske in gospodarske rezultate; prav tako poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med obema partnericama za izboljšanje in večjo uporabo podnebju prijazne tehnologije, da bi se tako zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ki jih na Kitajskem povzročajo mala in srednja podjetja EU;

| 73. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med podjetji, poveča ozaveščenost glede spletišča podatkovne zbirke o dostopu na trge in izboljša mehanizme za reševanje sporov; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med podjetji, poveča ozaveščenost glede spletišča podatkovne zbirke o dostopu na trge in izboljša mehanizme za reševanje sporov;

| 74. | spodbuja programe, namenjene povečanju udeležbe v trgovini med Kitajsko in EU, kot je na primer program za usposabljanje vodilnih delavcev; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično pomoč Kitajski, da bo lahko izvajala zdravstvene in varnostne predpise ter izboljšala carinsko sodelovanje; |
| --- | --- |

74.

spodbuja programe, namenjene povečanju udeležbe v trgovini med Kitajsko in EU, kot je na primer program za usposabljanje vodilnih delavcev; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično pomoč Kitajski, da bo lahko izvajala zdravstvene in varnostne predpise ter izboljšala carinsko sodelovanje;

| 75. | meni, da postajata EU in Kitajska vse bolj soodvisni ter da je zaradi zapletenosti in pomembnosti odnosov med EU in Kitajsko potrebno več usklajevanja med državami članicami in Komisijo; spominja Kitajsko, da mora izpolniti svoje dolžnosti iz mednarodnih sporazumov in v povezavi z globalnimi izzivi pričakuje učinkovit dialog s Kitajsko, ki bo usmerjen v rezultate; podpira strateško partnerstvo med EU in Kitajsko; poziva Komisijo k povečanju preglednosti pogajanj v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

75.

meni, da postajata EU in Kitajska vse bolj soodvisni ter da je zaradi zapletenosti in pomembnosti odnosov med EU in Kitajsko potrebno več usklajevanja med državami članicami in Komisijo; spominja Kitajsko, da mora izpolniti svoje dolžnosti iz mednarodnih sporazumov in v povezavi z globalnimi izzivi pričakuje učinkovit dialog s Kitajsko, ki bo usmerjen v rezultate; podpira strateško partnerstvo med EU in Kitajsko; poziva Komisijo k povečanju preglednosti pogajanj v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko;

| 76. | meni, da bo sejem EXPO 2010 v Šanghaju velika priložnost za evropski poslovni sektor v smislu njegove izpostavljenosti, mreže in predstavitve kitajski javnosti in kitajskemu poslovnemu sektorju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel poslovni sektor EU svoj predstavitveni prostor na sejmu EXPO 2010; |
| --- | --- |

76.

meni, da bo sejem EXPO 2010 v Šanghaju velika priložnost za evropski poslovni sektor v smislu njegove izpostavljenosti, mreže in predstavitve kitajski javnosti in kitajskemu poslovnemu sektorju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel poslovni sektor EU svoj predstavitveni prostor na sejmu EXPO 2010;

| 77. | poziva Svet in Komisijo, naj podpreta ustanovitev poslovnega sveta Kitajska-EU, podobnega poslovnemu svetu ZDA-EU; |
| --- | --- |

77.

poziva Svet in Komisijo, naj podpreta ustanovitev poslovnega sveta Kitajska-EU, podobnega poslovnemu svetu ZDA-EU;

*

- *

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi Ljudske republike Kitajske ter kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi Ljudske republike Kitajske ter kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu.

---

(1)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 219.

(2)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0362.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/141

---

Šrilanka

P6_TA(2009)0054

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o Šrilanki

(2010/C 67 E/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Šrilanki z dne 18. maja 2000 (1), 14. marca 2002 (2) in 20. novembra 2003 (3), svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 (4) o naravni katastrofi, ki jo je povzročil cunami v Indijskem oceanu, in svoje resolucije z dne 18. maja 2006 (5) o razmerah na Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Šrilanki z dne 18. maja 2000 (1), 14. marca 2002 (2) in 20. novembra 2003 (3), svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 (4) o naravni katastrofi, ki jo je povzročil cunami v Indijskem oceanu, in svoje resolucije z dne 18. maja 2006 (5) o razmerah na Šrilanki,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 29. maja 2006, da uradno prepove organizacijo Osvobodilnih tigrov tamilskega Elama (LTTE, v nadaljevanju Tamilski tigri) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 29. maja 2006, da uradno prepove organizacijo Osvobodilnih tigrov tamilskega Elama (LTTE, v nadaljevanju Tamilski tigri) (6),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije z dne 17. avgusta 2006 o Šrilanki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije z dne 17. avgusta 2006 o Šrilanki,

| — | ob upoštevanju Tokijske deklaracije o obnovi in razvoju Šrilanke z dne 10. junija 2003, ki je podporo donatorjev vezala na napredek v mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Tokijske deklaracije o obnovi in razvoju Šrilanke z dne 10. junija 2003, ki je podporo donatorjev vezala na napredek v mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja, podpisanega med vlado Šrilanke in Tamilskimi tigri, ki je začel veljati dne 23. februarja 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja, podpisanega med vlado Šrilanke in Tamilskimi tigri, ki je začel veljati dne 23. februarja 2002,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Osla iz decembra 2002, v kateri so se vlada Šrilanke in Tamilski tigri dogovorili, da poiščeta rešitev v okviru federalne strukture združene Šrilanke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Osla iz decembra 2002, v kateri so se vlada Šrilanke in Tamilski tigri dogovorili, da poiščeta rešitev v okviru federalne strukture združene Šrilanke,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so se po začetku vladne vojaške ofenzive oktobra 2008 pripadniki Tamilskih tigrov umaknili na severno območje, zaradi česar so se civilisti morali umakniti globlje na območje pod njihovim nadzorom in je umrlo stotine ljudi, v pokrajini Mullaitivu pa je približno 250 000 civilistov ostalo ujetih sredi smrtonosnega navzkrižnega ognja med šrilanško vojsko in separatističnimi Tamilskimi tigri, |
| --- | --- |

A.

ker so se po začetku vladne vojaške ofenzive oktobra 2008 pripadniki Tamilskih tigrov umaknili na severno območje, zaradi česar so se civilisti morali umakniti globlje na območje pod njihovim nadzorom in je umrlo stotine ljudi, v pokrajini Mullaitivu pa je približno 250 000 civilistov ostalo ujetih sredi smrtonosnega navzkrižnega ognja med šrilanško vojsko in separatističnimi Tamilskimi tigri,

| B. | ker Šrilanko že okoli 25 let ogrožajo oborožene uporniške skupine Tamilskih tigrov in vojaških akcij vlade, zaradi česar je umrlo več kot 70 000 ljudi, |
| --- | --- |

B.

ker Šrilanko že okoli 25 let ogrožajo oborožene uporniške skupine Tamilskih tigrov in vojaških akcij vlade, zaradi česar je umrlo več kot 70 000 ljudi,

| C. | ker civilno prebivalstvo na osvobojenih območjih potrebuje humanitarno pomoč in ker vladne agencije sicer sedaj lahko poskrbijo za njihove potrebe, je več tisoč civilistov na območjih, kjer vedno znova prihaja do konfliktov, še vedno izpostavljenih veliki nevarnosti in prikrajšanih za osnovne življenjske potrebščine, |
| --- | --- |

C.

ker civilno prebivalstvo na osvobojenih območjih potrebuje humanitarno pomoč in ker vladne agencije sicer sedaj lahko poskrbijo za njihove potrebe, je več tisoč civilistov na območjih, kjer vedno znova prihaja do konfliktov, še vedno izpostavljenih veliki nevarnosti in prikrajšanih za osnovne življenjske potrebščine,

| D. | ker obstaja velika zaskrbljenost zaradi obstreljevanja bolnišnice in objektov za nacionalno osebje Združenih narodov znotraj varnostnega območja, zaradi česar je umrlo ali bilo ranjenih mnogo civilistov, |
| --- | --- |

D.

ker obstaja velika zaskrbljenost zaradi obstreljevanja bolnišnice in objektov za nacionalno osebje Združenih narodov znotraj varnostnega območja, zaradi česar je umrlo ali bilo ranjenih mnogo civilistov,

| E. | ker so po poročanju organizacije Amnesty International vojne zakone kršile tako vladne sile kot Tamilski tigri, ker so razseljevale civiliste in jim onemogočale umik na varno, |
| --- | --- |

E.

ker so po poročanju organizacije Amnesty International vojne zakone kršile tako vladne sile kot Tamilski tigri, ker so razseljevale civiliste in jim onemogočale umik na varno,

| F. | ker je mednarodna misija za svobodo tiska v Šrilanki ugotovila tri težnje v zvezi s poročanjem o konfliktu: pomanjkanje medijskega dostopa in pretoka neodvisnih informacij na območju konflikta, napadi na novinarje, ki poročajo o konfliktu, in njihovo ustrahovanje ter samocenzura medijev, |
| --- | --- |

F.

ker je mednarodna misija za svobodo tiska v Šrilanki ugotovila tri težnje v zvezi s poročanjem o konfliktu: pomanjkanje medijskega dostopa in pretoka neodvisnih informacij na območju konflikta, napadi na novinarje, ki poročajo o konfliktu, in njihovo ustrahovanje ter samocenzura medijev,

| G. | ker so od začetka leta 2009 zaradi umora odgovornega urednika Lasantha Wickramatunga in napada na objekte priljubljene neodvisne televizijske postaje mediji ohromljeni, |
| --- | --- |

G.

ker so od začetka leta 2009 zaradi umora odgovornega urednika Lasantha Wickramatunga in napada na objekte priljubljene neodvisne televizijske postaje mediji ohromljeni,

| H. | ker je bilo od leta 2006 ubitih vsaj 14 novinarjev in še veliko več ugrabljenih ali aretiranih in ker je organizacija Novinarji brez meja Šrilanko na svojem indeksu svobode tiska za leto 2008 uvrstila na 165. mesto od skupaj 173 držav, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo od leta 2006 ubitih vsaj 14 novinarjev in še veliko več ugrabljenih ali aretiranih in ker je organizacija Novinarji brez meja Šrilanko na svojem indeksu svobode tiska za leto 2008 uvrstila na 165. mesto od skupaj 173 držav,

| I. | ker morajo vse strani v konfliktu nujno spoštovati človekove pravice in humanitarne standarde, in sicer ne samo kot takojšen odgovor na vedno slabše razmere, pač pa kot gradnik za pravično in trajno rešitev konflikta, |
| --- | --- |

I.

ker morajo vse strani v konfliktu nujno spoštovati človekove pravice in humanitarne standarde, in sicer ne samo kot takojšen odgovor na vedno slabše razmere, pač pa kot gradnik za pravično in trajno rešitev konflikta,

| J. | ker so sopredsedujoče države Tokijske konference (Norveška, Japonska, ZDA in EU) skupaj pozvale Tamilske tigre, naj se s šrilanško vlado dogovorijo o možnostih za prekinitev sovražnosti, vključno s prenehanjem oboroženih spopadov, neuporabo nasilja, sprejetjem amnestije, ki jo ponuja šrilanška vlada, in sodelovanjem kot politična stranka, da bi dosegli pravično in trajno politično rešitev, |
| --- | --- |

J.

ker so sopredsedujoče države Tokijske konference (Norveška, Japonska, ZDA in EU) skupaj pozvale Tamilske tigre, naj se s šrilanško vlado dogovorijo o možnostih za prekinitev sovražnosti, vključno s prenehanjem oboroženih spopadov, neuporabo nasilja, sprejetjem amnestije, ki jo ponuja šrilanška vlada, in sodelovanjem kot politična stranka, da bi dosegli pravično in trajno politično rešitev,

| K. | ker so sopredsedujoče države Tokijske konference skupaj pozvale šrilanško vlado in Tamilske tigre, naj razglasijo začasno obdobje brez streljanja, da bi omogočili evakuiranje bolnih in ranjenih ter civilistom zagotovili humanitarno pomoč, |
| --- | --- |

K.

ker so sopredsedujoče države Tokijske konference skupaj pozvale šrilanško vlado in Tamilske tigre, naj razglasijo začasno obdobje brez streljanja, da bi omogočili evakuiranje bolnih in ranjenih ter civilistom zagotovili humanitarno pomoč,

| 1. | meni, da bi nedavni dogodki lahko pomenil preobrat v šrilanški krizi, se strinja z izjavo sopredsedujočih tokijske konference in upa, da bosta v državi kmalu zavladala mir in stabilnost; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi nedavni dogodki lahko pomenil preobrat v šrilanški krizi, se strinja z izjavo sopredsedujočih tokijske konference in upa, da bosta v državi kmalu zavladala mir in stabilnost;

| 2. | meni, da se tudi z vojaško zmago nad Tamilskimi tigri, kot jo pričakuje šrilanška vlada, ne bo mogoče ogniti iskanju politične rešitve za zagotovitev trajnega miru; |
| --- | --- |

2.

meni, da se tudi z vojaško zmago nad Tamilskimi tigri, kot jo pričakuje šrilanška vlada, ne bo mogoče ogniti iskanju politične rešitve za zagotovitev trajnega miru;

| 3. | poziva vlado in Tamilske tigre, naj spoštujejo vojno pravo, da bi civilno prebivalstvo med vojaškimi operacijami utrpelo kar najmanj škode ter da bi civilistom, ujetih na konfliktnih območjih, omogočili takojšnji in varen odhod ter dostop do humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado in Tamilske tigre, naj spoštujejo vojno pravo, da bi civilno prebivalstvo med vojaškimi operacijami utrpelo kar najmanj škode ter da bi civilistom, ujetih na konfliktnih območjih, omogočili takojšnji in varen odhod ter dostop do humanitarne pomoči;

| 4. | pozdravlja zavezo šrilanške vlade, da bo zagotovila celovite, odprte in pregledne preiskave domnevnih kršitev svobode medijev ter obravnavala vprašanje kulture nekaznovanja in brezbrižnosti glede umorov in napadov na novinarje na Šrilanki; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zavezo šrilanške vlade, da bo zagotovila celovite, odprte in pregledne preiskave domnevnih kršitev svobode medijev ter obravnavala vprašanje kulture nekaznovanja in brezbrižnosti glede umorov in napadov na novinarje na Šrilanki;

| 5. | poudarja, da so potrebni mednarodni opazovalci, ki bi ocenili humanitarne potrebe četrt milijona ljudi, ujetih v regiji Wanni, ter zagotovili ustrezno razdeljevanje hrane in humanitarne pomoči, zlasti ker se spopadi vedno bolj približujejo temu področju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so potrebni mednarodni opazovalci, ki bi ocenili humanitarne potrebe četrt milijona ljudi, ujetih v regiji Wanni, ter zagotovili ustrezno razdeljevanje hrane in humanitarne pomoči, zlasti ker se spopadi vedno bolj približujejo temu področju;

| 6. | ponovno obsoja grozovite zlorabe otrok ki ga predstavlja novačenje otrok vojakov, kar je vojni zločin, in uporniške skupine poziva, naj prenehajo novačiti in izpustijo ujete otroke ter podajo načelno izjavo, da v prihodnosti ne bodo več novačili otrok; |
| --- | --- |

6.

ponovno obsoja grozovite zlorabe otrok ki ga predstavlja novačenje otrok vojakov, kar je vojni zločin, in uporniške skupine poziva, naj prenehajo novačiti in izpustijo ujete otroke ter podajo načelno izjavo, da v prihodnosti ne bodo več novačili otrok;

| 7. | poziva vlado, naj nujno nameni pozornost odstranitvi min, saj resno ogrožajo vzpostavitev normalnih razmer in gospodarsko obnovo; v zvezi s tem poziva šrilanško vlado, naj sprejme pozitivno odločitev in pristopi k Ottawski konvenciji o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju; |
| --- | --- |

7.

poziva vlado, naj nujno nameni pozornost odstranitvi min, saj resno ogrožajo vzpostavitev normalnih razmer in gospodarsko obnovo; v zvezi s tem poziva šrilanško vlado, naj sprejme pozitivno odločitev in pristopi k Ottawski konvenciji o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju;

| 8. | pozdravlja zavezanost šrilanške vlade občutni dekoncentraciji pokrajin, kar bo predvsem tamilskemu in drugim območjem omogočilo izvajanje večjega nadzora nad upravljanjem v združeni državi; poziva vlado, naj dekoncentracijo čim prej začne izvajati, da bodo vsi državljani Šrilanke imeli enake pravice; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja zavezanost šrilanške vlade občutni dekoncentraciji pokrajin, kar bo predvsem tamilskemu in drugim območjem omogočilo izvajanje večjega nadzora nad upravljanjem v združeni državi; poziva vlado, naj dekoncentracijo čim prej začne izvajati, da bodo vsi državljani Šrilanke imeli enake pravice;

| 9. | poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic, naj si še bolj prizadevajo za vzpostavitev stabilnega in pravičnega miru na Šrilanki ter ponovno vzpostavitev varnosti in blaginje; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic, naj si še bolj prizadevajo za vzpostavitev stabilnega in pravičnega miru na Šrilanki ter ponovno vzpostavitev varnosti in blaginje;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Generalnemu sekretarju Združenih narodov, norveški vladi in drugim sopredsedujočim državam Tokijske konference donatorjev, predsedniku in vladi Šrilanke ter drugim stranem v konfliktu. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Generalnemu sekretarju Združenih narodov, norveški vladi in drugim sopredsedujočim državam Tokijske konference donatorjev, predsedniku in vladi Šrilanke ter drugim stranem v konfliktu.

---

(1)  UL C 59, 23.2.2001, str. 278.

(2)  UL C 47 E, 27.2.2003, str. 613.

(3)  UL C 87 E, 7.4.2004, str. 527.

(4)  UL C 247 E, 6.10.2005, str. 147.

(5)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 384.

(6)  Sklep Sveta 2006/379/ES z dne 29. maja 2006 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES (UL L 144, 31.5.2006, str. 21).

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/144

---

Položaj burmanskih beguncev na Tajskem

P6_TA(2009)0055

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o položaju burmanskih beguncev na Tajskem

(2010/C 67 E/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je po poročilih mornarica v tajskih ozemeljskih vodah med 18. in 30. decembrom 2008 na čolnih prestregla približno 1000 pripadnikov ljudstva Rohingya, nato pa so jih odvlekli v mednarodne vode brez navigacijske opreme ali zadostne količine hrane in vode; ker so številni med njimi pogrešani in obstaja strah, da so utonili, nekatere pa so rešili člani indonezijske oz. indijske obalne straže, |
| --- | --- |

A.

ker je po poročilih mornarica v tajskih ozemeljskih vodah med 18. in 30. decembrom 2008 na čolnih prestregla približno 1000 pripadnikov ljudstva Rohingya, nato pa so jih odvlekli v mednarodne vode brez navigacijske opreme ali zadostne količine hrane in vode; ker so številni med njimi pogrešani in obstaja strah, da so utonili, nekatere pa so rešili člani indonezijske oz. indijske obalne straže,

| B. | ker vladajoči vojaški režim sistematično, trajno in vsepovprek krši človekove pravice pripadnikov ljudstva Rohingya, etnično pretežno muslimanske skupnosti v zahodni Burmi, tudi z odrekanjem državljanskih pravic, strogim omejevanjem svobode gibanja in samovoljnimi aretacijami, |
| --- | --- |

B.

ker vladajoči vojaški režim sistematično, trajno in vsepovprek krši človekove pravice pripadnikov ljudstva Rohingya, etnično pretežno muslimanske skupnosti v zahodni Burmi, tudi z odrekanjem državljanskih pravic, strogim omejevanjem svobode gibanja in samovoljnimi aretacijami,

| C. | ker je v zadnjih letih več deset tisoč Burmancev pobegnilo iz domovine zaradi zatiranja in vsesplošne lakote ter tvegalo življenja, da bi prišli na Tajsko ter v druge države jugovzhodne Azije; ker je Tajska vse pogosteje prehodni cilj za begunce iz Burme, |
| --- | --- |

C.

ker je v zadnjih letih več deset tisoč Burmancev pobegnilo iz domovine zaradi zatiranja in vsesplošne lakote ter tvegalo življenja, da bi prišli na Tajsko ter v druge države jugovzhodne Azije; ker je Tajska vse pogosteje prehodni cilj za begunce iz Burme,

| D. | ker so tajske oblasti zanikale te obtožbe, predsednik vlade Abhisit Vejjajiva pa je obljubil popolno preiskavo, |
| --- | --- |

D.

ker so tajske oblasti zanikale te obtožbe, predsednik vlade Abhisit Vejjajiva pa je obljubil popolno preiskavo,

| E. | ker je Agencija za begunce Združenih narodov izrazila zaskrbljenost glede poročanja o slabem ravnanju z burmanskimi begunci ter dobila dostop do nekaterih izmed 126 pripadnikov ljudstva Rohingya, ki jih imajo tajske oblasti še vedno v priporu, |
| --- | --- |

E.

ker je Agencija za begunce Združenih narodov izrazila zaskrbljenost glede poročanja o slabem ravnanju z burmanskimi begunci ter dobila dostop do nekaterih izmed 126 pripadnikov ljudstva Rohingya, ki jih imajo tajske oblasti še vedno v priporu,

| F. | ker tajske oblasti trdijo, da so bili migranti, zajeti v tajskih vodah, nezakoniti ekonomski migranti, |
| --- | --- |

F.

ker tajske oblasti trdijo, da so bili migranti, zajeti v tajskih vodah, nezakoniti ekonomski migranti,

| 1. | obžaluje poročila o nečloveškem ravnanju z begunci iz ljudstva Rohingya in poziva tajsko vlado kot spoštovano članico mednarodne skupnosti, ki je dobro poznana po svoji gostoljubnosti do beguncev, naj sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da življenja pripadnikov ljudstva Rohingya ne bodo ogrožena ter da bodo obravnavani v skladu s humanitarnimi standardi; |
| --- | --- |

1.

obžaluje poročila o nečloveškem ravnanju z begunci iz ljudstva Rohingya in poziva tajsko vlado kot spoštovano članico mednarodne skupnosti, ki je dobro poznana po svoji gostoljubnosti do beguncev, naj sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da življenja pripadnikov ljudstva Rohingya ne bodo ogrožena ter da bodo obravnavani v skladu s humanitarnimi standardi;

| 2. | odločno obsoja, da burmanska vlada, ki je v prvi vrsti odgovorna za brezupen položaj beguncev, vztrajno preganja pripadnike ljudstva Rohingya; zahteva obnovitev burmanskega državljanstva za pripadnike tega ljudstva, takojšnjo odpravo vseh omejitev v zvezi z njihovo svobodo gibanja, pravico do izobraževanja in do poroke, prenehanje verskega preganjanja, uničevanja mošej in drugih verskih objektov ter kršitev človekovih pravic po državi kot tudi prenehanje načrtnega opustošenja, arbitrarnih obdavčitev in zaplenjevanja zemljišč; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja, da burmanska vlada, ki je v prvi vrsti odgovorna za brezupen položaj beguncev, vztrajno preganja pripadnike ljudstva Rohingya; zahteva obnovitev burmanskega državljanstva za pripadnike tega ljudstva, takojšnjo odpravo vseh omejitev v zvezi z njihovo svobodo gibanja, pravico do izobraževanja in do poroke, prenehanje verskega preganjanja, uničevanja mošej in drugih verskih objektov ter kršitev človekovih pravic po državi kot tudi prenehanje načrtnega opustošenja, arbitrarnih obdavčitev in zaplenjevanja zemljišč;

| 3. | poziva tajsko vlado, naj beguncev iz ljudstva Rohingya in prosilcev za azil, tudi ljudi s čolnov, ne prežene nazaj v Burmo, kjer bodo njihova življenja ogrožena ali kjer bi lahko bili izpostavljeni mučenju; |
| --- | --- |

3.

poziva tajsko vlado, naj beguncev iz ljudstva Rohingya in prosilcev za azil, tudi ljudi s čolnov, ne prežene nazaj v Burmo, kjer bodo njihova življenja ogrožena ali kjer bi lahko bili izpostavljeni mučenju;

| 4. | pozdravlja izjavo predsednika vlade Abhisita Vejjajiva, da bo raziskal obtožbe o slabem ravnanju vojske s prosilci za azil iz ljudstva Rohingya in zahteva popolnoma pregledno, temeljito in nepristransko preiskavo, da bi ugotovili dejstva in sprejeli ustrezne ukrepe proti odgovornim za slabo ravnanje z burmanskimi begunci; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izjavo predsednika vlade Abhisita Vejjajiva, da bo raziskal obtožbe o slabem ravnanju vojske s prosilci za azil iz ljudstva Rohingya in zahteva popolnoma pregledno, temeljito in nepristransko preiskavo, da bi ugotovili dejstva in sprejeli ustrezne ukrepe proti odgovornim za slabo ravnanje z burmanskimi begunci;

| 5. | pozdravlja sodelovanje tajske vlade z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in poziva k takojšnjemu in polnemu dostopu do vseh priprtih pripadnikov ljudstva Rohingya s čolnov, da bodo opredelili njihove potrebe po zaščiti; obenem poziva tajsko vlado, naj podpiše Konvencijo Združenih narodov o statusu beguncev in njen protokol iz leta 1967; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja sodelovanje tajske vlade z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in poziva k takojšnjemu in polnemu dostopu do vseh priprtih pripadnikov ljudstva Rohingya s čolnov, da bodo opredelili njihove potrebe po zaščiti; obenem poziva tajsko vlado, naj podpiše Konvencijo Združenih narodov o statusu beguncev in njen protokol iz leta 1967;

| 6. | poudarja, da problematika ljudi s čolnov, ki zadeva Tajsko in druge države, predvsem regionalna; izraža pozitivno stališče glede prizadevanj tajske vlade, da bi povečala sodelovanje med regionalnimi sosedi za obravnavanje vprašanja pripadnikov ljudstva Rohingya; v zvezi s tem pozdravlja srečanje med stalnim sekretarjem za zunanje zadeve Virasakdijem Futrakulom ter veleposlaniki Indije, Indonezije, Bangladeša, Malezije in Burme, ki je potekalo 23. januarja 2009; poziva države Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), zlasti tajsko predsedstvo in zadevne mednarodne organizacije, naj si prizadevajo za trajno rešitev te dolgotrajne težave; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da problematika ljudi s čolnov, ki zadeva Tajsko in druge države, predvsem regionalna; izraža pozitivno stališče glede prizadevanj tajske vlade, da bi povečala sodelovanje med regionalnimi sosedi za obravnavanje vprašanja pripadnikov ljudstva Rohingya; v zvezi s tem pozdravlja srečanje med stalnim sekretarjem za zunanje zadeve Virasakdijem Futrakulom ter veleposlaniki Indije, Indonezije, Bangladeša, Malezije in Burme, ki je potekalo 23. januarja 2009; poziva države Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), zlasti tajsko predsedstvo in zadevne mednarodne organizacije, naj si prizadevajo za trajno rešitev te dolgotrajne težave;

| 7. | poziva države članice, naj ob njegovi obnovitvi aprila 2009 okrepijo skupno stališče EU, da bodo obravnavale vprašanje hude diskriminacije pripadnikov ljudstva Rohingja; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj ob njegovi obnovitvi aprila 2009 okrepijo skupno stališče EU, da bodo obravnavale vprašanje hude diskriminacije pripadnikov ljudstva Rohingja;

| 8. | meni, da je izredno pomembno poslati misijo EP v Burmo, glede na sedanji položaj človekovih pravic, ki še naprej ne kaže znakov izboljšanja, ter meni, da je treba okrepiti mednarodni pritisk na režim; |
| --- | --- |

8.

meni, da je izredno pomembno poslati misijo EP v Burmo, glede na sedanji položaj človekovih pravic, ki še naprej ne kaže znakov izboljšanja, ter meni, da je treba okrepiti mednarodni pritisk na režim;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi Kraljevine Tajske, vladi Burme, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, Visokemu komisarju Združenih narodov za begunce in Generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, vladi Kraljevine Tajske, vladi Burme, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, Visokemu komisarju Združenih narodov za begunce in Generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/146

---

Zavrnitev izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije

P6_TA(2009)0056

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o zavrnitvi izročitve Cesareja Battistija s strani Brazilije

(2010/C 67 E/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Véronique De Keyser v imenu skupine PSE o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo (B6-0449/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Véronique De Keyser v imenu skupine PSE o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Brazilijo (B6-0449/2008),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2007 z naslovom „Strateškemu partnerstvu med EU in Brazilijo naproti“ (KOM(2007)0281), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2007 z naslovom „Strateškemu partnerstvu med EU in Brazilijo naproti“ (KOM(2007)0281),

| — | ob upoštevanju primera italijanskega državljana Cesareja Battistija, katerega izročitev je Italija zahtevala od Brazilije, kar pa brazilske oblasti zavračajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primera italijanskega državljana Cesareja Battistija, katerega izročitev je Italija zahtevala od Brazilije, kar pa brazilske oblasti zavračajo,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so italijanska sodišča Cesareja Battistija pravnomočno obsodili v nenavzočnosti za štiri umore, sodelovanje v oboroženi skupini, rope, posedovanje orožja in oborožena nasilna dejanja, |
| --- | --- |

A.

ker so italijanska sodišča Cesareja Battistija pravnomočno obsodili v nenavzočnosti za štiri umore, sodelovanje v oboroženi skupini, rope, posedovanje orožja in oborožena nasilna dejanja,

| B. | ker je Cesare Battisti leta 1990 pobegnil v Francijo in sta francoski državni svet in vrhovno sodišče leta 2004 izdala dokončni sklep o dovoljenju za njegovo predajo italijanskim oblastem, |
| --- | --- |

B.

ker je Cesare Battisti leta 1990 pobegnil v Francijo in sta francoski državni svet in vrhovno sodišče leta 2004 izdala dokončni sklep o dovoljenju za njegovo predajo italijanskim oblastem,

| C. | ker je bil Cesare Battisti po tem sklepu na begu do aretacije marca 2007 v Braziliji; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Cesare Battisti po tem sklepu na begu do aretacije marca 2007 v Braziliji;

| D. | ker je Cesare Battisti na Evropskem sodišču za človekove pravice vložil pritožbo glede njegove izročitve Italiji in je bila njegova pritožba decembra 2006 zavrnjena kot nesprejemljiva, |
| --- | --- |

D.

ker je Cesare Battisti na Evropskem sodišču za človekove pravice vložil pritožbo glede njegove izročitve Italiji in je bila njegova pritožba decembra 2006 zavrnjena kot nesprejemljiva,

| E. | ker je brazilska vlada 17. januarja 2009 proglasila Cesareja Battistija za političnega begunca in je zato zavrnila njegovo izročitev z utemeljitvijo, da italijanske sodne oblasti zapornikom pravic ne zagotavljajo v zadostni meri, |
| --- | --- |

E.

ker je brazilska vlada 17. januarja 2009 proglasila Cesareja Battistija za političnega begunca in je zato zavrnila njegovo izročitev z utemeljitvijo, da italijanske sodne oblasti zapornikom pravic ne zagotavljajo v zadostni meri,

| F. | ker mora podelitev statusa političnega begunca biti v skladu z določbami mednarodnega prava, |
| --- | --- |

F.

ker mora podelitev statusa političnega begunca biti v skladu z določbami mednarodnega prava,

| G. | ker se lahko ta sklep tolmači kot pokazatelj nezaupanja do Evropske unije, ki med drugim temelji na spoštovanju temeljnih pravic in pravne države, med katere spadajo tudi pravice zapornikov, in ker so ta načela skupna vsem državam članicam, |
| --- | --- |

G.

ker se lahko ta sklep tolmači kot pokazatelj nezaupanja do Evropske unije, ki med drugim temelji na spoštovanju temeljnih pravic in pravne države, med katere spadajo tudi pravice zapornikov, in ker so ta načela skupna vsem državam članicam,

| H. | ker so gospodarski, trgovinski in politični odnosi med Brazilijo in Evropsko unijo odlični in se še izboljšujejo ter ker med drugim temeljijo na skupnih načelih, na primer spoštovanju človekovih pravic in pravne države, |
| --- | --- |

H.

ker so gospodarski, trgovinski in politični odnosi med Brazilijo in Evropsko unijo odlični in se še izboljšujejo ter ker med drugim temeljijo na skupnih načelih, na primer spoštovanju človekovih pravic in pravne države,

| I. | ker Brazilija ob polni podpori vseh držav članic EU prevzema pomembno vlogo na mednarodni ravni in ker njeno sodelovanje na srečanju skupine G-20 novembra 2008 v Washingtonu tako kot njeno prihodnje sodelovanje na tovrstnih srečanjih kaže na njeno vse večjo odgovornost na svetovni ravni, |
| --- | --- |

I.

ker Brazilija ob polni podpori vseh držav članic EU prevzema pomembno vlogo na mednarodni ravni in ker njeno sodelovanje na srečanju skupine G-20 novembra 2008 v Washingtonu tako kot njeno prihodnje sodelovanje na tovrstnih srečanjih kaže na njeno vse večjo odgovornost na svetovni ravni,

| 1. | ugotavlja, da je sodni postopek v teku in da bodo brazilski organi končno odločitev izdali v naslednjih tednih; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je sodni postopek v teku in da bodo brazilski organi končno odločitev izdali v naslednjih tednih;

| 2. | je prepričan, da bo pri ponovni preučitvi sklepa o izročitvi Cesareja Battistija upoštevana sodba, izdana v državi članici EU, ki v celoti upošteva načela pravne države v Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da bo pri ponovni preučitvi sklepa o izročitvi Cesareja Battistija upoštevana sodba, izdana v državi članici EU, ki v celoti upošteva načela pravne države v Evropski uniji;

| 3. | izraža upanje, da bi brazilske oblasti to upoštevale in sprejele odločitev, ki bo temeljila na načelih, ki si jih Brazilija in Evropska unija delita; |
| --- | --- |

3.

izraža upanje, da bi brazilske oblasti to upoštevale in sprejele odločitev, ki bo temeljila na načelih, ki si jih Brazilija in Evropska unija delita;

| 4. | opozarja, da partnerstvo med Evropsko unijo in Brazilijo temelji na medsebojnem razumevanju, da obe strani spoštujeta pravno državo in temeljne pravice, med katerimi je tudi pravica do obrambe in pravica do poštenega in pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da partnerstvo med Evropsko unijo in Brazilijo temelji na medsebojnem razumevanju, da obe strani spoštujeta pravno državo in temeljne pravice, med katerimi je tudi pravica do obrambe in pravica do poštenega in pravičnega sojenja;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predsedniku Federativne republike Brazilije, predsedniku brazilskega kongresa in predsedniku parlamenta Mercosur. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predsedniku Federativne republike Brazilije, predsedniku brazilskega kongresa in predsedniku parlamenta Mercosur.

---

II Sporočila

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/148

---

Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu

P6_TA(2009)0035

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2008/2176(IMM))

(2010/C 67 E/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu, ki so jo posredovali pristojni organi Češke republike dne 16. junija 2008 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. julija 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu, ki so jo posredovali pristojni organi Češke republike dne 16. junija 2008 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 9. julija 2008,

| — | po zagovoru Miloslava Ransdorfa, v skladu s členom 7(3) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Miloslava Ransdorfa, v skladu s členom 7(3) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju člena 27(4) češke ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27(4) češke ustave,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0008/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0008/2009),

| A. | ker je Miloslav Ransdorf poslanec Evropskega parlamenta, v katerega je bil izvoljen na šestih neposrednih volitvah, ki so potekale med 10. in 13. junijem 2004, in ker je Parlament veljavnost njegovega mandata preveril dne 14. decembra 2004 (2), |
| --- | --- |

A.

ker je Miloslav Ransdorf poslanec Evropskega parlamenta, v katerega je bil izvoljen na šestih neposrednih volitvah, ki so potekale med 10. in 13. junijem 2004, in ker je Parlament veljavnost njegovega mandata preveril dne 14. decembra 2004 (2),

| B. | ker v skladu s členom 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu, |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

| C. | ker v skladu s členom 27(4) češke ustave ni mogoče kazensko preganjati poslanca parlamenta ali senatorja brez soglasja predstavniškega telesa, katere član je, in, če to telo odreče svoje soglasje, je kazenski pregon za vedno prepovedan, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 27(4) češke ustave ni mogoče kazensko preganjati poslanca parlamenta ali senatorja brez soglasja predstavniškega telesa, katere član je, in, če to telo odreče svoje soglasje, je kazenski pregon za vedno prepovedan,

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Miloslavu Ransdorfu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Miloslavu Ransdorfu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Češke. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Češke.

---

(1)  Primer 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] Zbirka 383, in primer 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] Zbirka 2391.

(2)  UL C 226 E, 15.9.2005, str. 51.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 3. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/149 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/149

---

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/ZDA *

P6_TA(2009)0032

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Združenih držav Amerike (KOM(2008)0581 – C6-0392/2008 – 2008/0184(CNS))

(2010/C 67 E/21)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0581), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0581),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1),

| — | ob upoštevanju člena 170 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 170 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0392/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0392/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0006/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0006/2009),

| 1. | odobri podaljšanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri podaljšanje sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/150

---

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES/Rusija *

P6_TA(2009)0033

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Ruske federacije (KOM(2008)0728 – C6-0456/2008 – 2008/0209(CNS))

(2010/C 67 E/22)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0728), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0728),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1),

| — | ob upoštevanju člena 170 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 170 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0456/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0456/2008),

| — | ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0005/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0005/2009),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 4. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/151 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/151

---

Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***I

P6_TA(2009)0043

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

(2010/C 67 E/23)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Predlog je bil spremenjen dne 4. februarja 2009 (1) in tako spremenjen sprejet dne 19. februarja 2009 (2).

---

(1)  Po sprejetju zahteve za spremembo se zadeva v skladu s členom 51(2)(2) v povezavi s členom 168(2) vrne v odbor (A6-0026/2009).

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0069.

---

P6_TC1-COD(2007)0094

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/52/ES.)

---

Četrtek, 5. februarja 2009

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/152 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/152

---

Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah *

P6_TA(2009)0046

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 3/2008 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo na notranjem trgu in v tretjih državah (KOM(2008)0431 – C6-0313/2008 – 2008/0131(CNS))

(2010/C 67 E/24)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0431), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0431),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0313/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0313/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0004/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0004/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če ni programov za izvajanje na notranjem trgu za enega ali več ukrepov za informiranje iz člena 2(1)(b), predloženih na podlagi člena 6(1), vsaka zainteresirana država članica izdela program in specifikacijo zanj na podlagi smernic iz člena 5(1) in prek javnega razpisa izbere izvedbeni organ za program, za katerega prevzema sofinanciranje.

1.   Če ni programov za izvajanje na notranjem trgu za enega ali več ukrepov za informiranje iz člena 2(1)(b), predloženih na podlagi člena 6(1), vsaka zainteresirana država članica na podlagi smernic iz člena 5(1)
  in potem, ko je ocenila potrebo in zaželenost teh programov v zadevni(h) državi(ah) članici(ah) ter se posvetovala s trgovinskimi združenji in organizacijami v zadevnem sektorju,
  izdela program in specifikacijo zanj in prek javnega razpisa izbere izvedbeni organ za program, za katerega prevzema sofinanciranje.

2.   Če ni programov za izvajanje v tretjih državah za enega ali več ukrepov za informiranje iz člena 2(1)(a), (b) in (c), predloženih na podlagi člena 6(1), vsaka zainteresirana država članica izdela program in specifikacijo zanj na podlagi smernic iz člena 5(2) in prek javnega razpisa izbere izvedbeni organ za program, za katerega prevzema sofinanciranje.

2.   Če ni programov za izvajanje na notranjem trgu za enega ali več ukrepov za informiranje iz člena 2(1)(a)(b) in (c), predloženih na podlagi člena 6(1), vsaka zainteresirana država članica na podlagi smernic iz člena 5(2)
  in potem, ko je ocenila potrebo in zaželenost teh programov v zadevni državi(ah) članici(ah) ter se posvetovala s trgovinskimi združenji in organizacijami v zadevnem sektorju,
  izdela program in specifikacijo zanj in prek javnega razpisa izbere izvedbeni organ za program, za katerega prevzema sofinanciranje.

Izvedbeni organ za program, ki ga zadevna država članica končno izbere, je lahko mednarodna organizacija, zlasti kadar se program nanaša na promocijo sektorja oljčnega olja in namiznih oljk v tretjih državah.

Izvedbeni organ za program, ki ga zadevna država članica končno izbere, je lahko mednarodna organizacija, zlasti kadar se program nanaša na promocijo sektorja oljčnega olja in namiznih oljk
  ali vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo
  v tretjih državah.

| (c) | oceni razmerja med
  kakovostjo
  in
  ceno
  programa; |
| --- | --- |

(c)

oceni razmerja med
  kakovostjo
  in
  ceno
  programa;

| (c) | oceni razmerje med
  stroški
  in
  učinkovitostjo
  programa; |
| --- | --- |

(c)

oceni razmerje med
  stroški
  in
  učinkovitostjo
  programa;

Člen 1a

V členu 13(2) Uredbe (ES) št. 3/2008 se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim besedilom:

„2.
     Finančna udeležba Skupnosti za programe, izbrane v skladu s členoma 8 in 9, ne presega

  60 %

  dejanskih stroškov programov. Za programe informiranja in promocije, ki trajajo dve leti ali tri, udeležba za vsako leto izvajanja ne presega te meje.

Odstotek iz prvega pododstavka znaša

  70%

  za promocijske ukrepe za sadje in zelenjavo, ki so posebej namenjeni otrokom v šolskih ustanovah Skupnosti.

  “

---

| 18.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 67/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 67/155

---

Dajanje krme v promet in njena uporaba ***I

P6_TA(2009)0050

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi (KOM(2008)0124 – C6-0128/2008 – 2008/0050(COD))

(2010/C 67 E/25)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0124), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0124),

| — | ob upoštevanju členov 251(2), 37 in 152(4)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0128/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2), 37 in 152(4)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0128/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0407/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0407/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | vzame na znanje izjavo Komisije, kot je priložena; |
| --- | --- |

2.

vzame na znanje izjavo Komisije, kot je priložena;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2008)0050

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi z dne 5. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 in razveljavitvi direktiv 79/373/EGS, 80/511/EGS, 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe 2004/217/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2009.)

---

PRILOGA

Izjave Komisije glede:

1.   revizije Priloge IV:

Za prilagoditev Priloge IV(o tolerancah glede označevanja posamičnih krmil in krmnih mešanic) znanstvenemu in tehničnemu napredku, kakor je določeno v členu 11 uredbe, nameravajo Komisija in njene službe preučiti zgoraj omenjeno Prilogo IV. Komisija bo v okviru tega upoštevala tudi nekatera posamična krmila z vsebnostjo vlage večjo od 50 %.

2.   označevanja dodatkov:

Komisija bo preučila, ali bi se načela informiranja z označevanjem krme lahko uporabljala tudi za dodatke in premikse, dovoljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali.

3.   interpretacije „kakršnih koli nujnih razlogov v zvezi z zdravjem ljudi in živali ter okoljem“ iz uvodne izjave 21, člena 5 in člena 17

„Komisija meni, da“ kakršni koli nujni razlogi v zvezi z zdravjem ljudi in živali ter okoljem „lahko vključujejo nujne razloge, ki med drugim nastanejo zaradi malomarnosti, naklepnih goljufij in kaznivih dejanj.“

---