# Úradný vestník C 105/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.105.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 105 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5324. apríla 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.105.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 105

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5324. apríla 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 105/01 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2010/C 105/02 | Rozhodnutie o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania po stiahnutí notifikácie členským štátom – Štátna pomoc – Taliansko (Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ) – Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie – Štátna pomoc C 36/08 (ex NN 33/08) – Projekt elektrárne v regióne Sulcis (
  1
  ) | 2 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 105/01

Výmenný kurz eura

1

2010/C 105/02

Rozhodnutie o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania po stiahnutí notifikácie členským štátom – Štátna pomoc – Taliansko (Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ) – Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie – Štátna pomoc C 36/08 (ex NN 33/08) – Projekt elektrárne v regióne Sulcis (
  1
  )

1

2

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 105/03 | Štátna pomoc – Dánsko – Štátna pomoc C 30/09 (ex N 328/08) – Oslobodenie od dane z odpadu z výroby cementu – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 105/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  ) | 11 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 105/05 | Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 12 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 105/03

Štátna pomoc – Dánsko – Štátna pomoc C 30/09 (ex N 328/08) – Oslobodenie od dane z odpadu z výroby cementu – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

3

2010/C 105/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac) (
  1
  )

1

11

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 105/05

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 24.4.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 105/1

---

Výmenný kurz eura (1)

23. apríla 2010

2010/C 105/01

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3311 |
| JPY | Japonský jen | 125,11 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4422 |
| GBP | Britská libra | 0,86730 |
| SEK | Švédska koruna | 9,5910 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4355 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,8765 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,405 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 264,45 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7077 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8823 |
| RON | Rumunský lei | 4,1240 |
| TRY | Turecká líra | 1,9763 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4464 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3337 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,3327 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8702 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,8260 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 475,95 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,9440 |
| CNY | Čínsky juan | 9,0881 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2588 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 993,66 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,2439 |
| PHP | Filipínske peso | 59,006 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,8592 |
| THB | Thajský baht | 42,881 |
| BRL | Brazílsky real | 2,3447 |
| MXN | Mexické peso | 16,2215 |
| INR | Indická rupia | 59,2170 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3311

JPY

Japonský jen

125,11

DKK

Dánska koruna

7,4422

GBP

Britská libra

0,86730

SEK

Švédska koruna

9,5910

CHF

Švajčiarsky frank

1,4355

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,8765

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,405

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

264,45

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7077

PLN

Poľský zlotý

3,8823

RON

Rumunský lei

4,1240

TRY

Turecká líra

1,9763

AUD

Austrálsky dolár

1,4464

CAD

Kanadský dolár

1,3337

HKD

Hongkongský dolár

10,3327

NZD

Novozélandský dolár

1,8702

SGD

Singapurský dolár

1,8260

KRW

Juhokórejský won

1 475,95

ZAR

Juhoafrický rand

9,9440

CNY

Čínsky juan

9,0881

HRK

Chorvátska kuna

7,2588

IDR

Indonézska rupia

11 993,66

MYR

Malajzijský ringgit

4,2439

PHP

Filipínske peso

59,006

RUB

Ruský rubeľ

38,8592

THB

Thajský baht

42,881

BRL

Brazílsky real

2,3447

MXN

Mexické peso

16,2215

INR

Indická rupia

59,2170

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 24.4.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 105/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 105/2

---

ROZHODNUTIE O UKONČENÍ KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA PO STIAHNUTÍ NOTIFIKÁCIE ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Štátna pomoc – Taliansko

(Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ)

Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie

Štátna pomoc C 36/08 (ex NN 33/08) – Projekt elektrárne v regióne Sulcis

(Text s významom pre EHP)

2010/C 105/02

Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa začalo 16. júla 2008 (1) podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (ktorý sa stal článkom 108 ods. 2 ZFEÚ) v súvislosti s uvedeným opatrením, vzhľadom na to, že Taliansko stiahlo dňa 30. septembra 2009 svoju notifikáciu.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 240, 19.9.2008, s. 14.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 24.4.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 105/3

---

ŠTÁTNA POMOC – DÁNSKO

Štátna pomoc C 30/09 (ex N 328/08)

Oslobodenie od dane z odpadu z výroby cementu

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

2010/C 105/03

Listom z 28. októbra 2009, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Dánsku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uvedené opatrenie. Komisia tiež v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 vyzvala Dánsko, aby predložilo pripomienky k zámeru Komisie začať konanie vo veci formálneho zisťovania.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniu v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Dánsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

Opis opatrenia

V Dánsku sa od roku 1987 uplatňuje daň na účel zníženia množstva odpadu prostredníctvom podpory opätovného používania namiesto spaľovania a podpory spaľovania namiesto ukladania na skládky. Notifikované opatrenie sa týka úplného oslobodenia od dane z odpadu z výroby cementu pre podniky. Tento odpad – t. j. surovú múčku, nespálený slinok, odfiltrovaný prach, betónový a slinkový odpad, prach z vypaľovacej pece – podniky likvidujú samostatne v areáli závodu. Uvedený odpad z výroby cementu nie je klasifikovaný ako nebezpečný odpad. V súčasnosti je tento odpad skladovaný na vlastných pozemkoch podniku, kde prebieha ťažba vápenca na výrobu cementu, a preto životné prostredie odpad výrazne nezaťažuje. Cieľom navrhovaného oslobodenia od dane je kompenzovať zvýšené náklady, ktoré v roku 2010 vznikajú odvetviu výroby cementu zavedením dane z emisií oxidu dusíka (NOx), a takto zabrániť zníženiu konkurencieschopnosti alebo podielu na trhu a zároveň podporiť ochranu životného prostredia.

Oslobodenie od dane sa notifikuje na obdobie od 1. januára 2008 do 1. januára 2018, prípadne na obdobie 10 rokov odo dňa schválenia Komisiou. Zároveň sa očakáva, že bude spôsobovať pokles štátnych príjmoch o približne 10 miliónov DKK ročne. Podľa dánskych orgánov bude z tohto oslobodenia od dane profitovať jediná spoločnosť, a to spoločnosť Aalborg Portland A/S.

Posúdenie opatrenia

Podľa názoru Komisie navrhované oslobodenie od dane predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v prospech výrobcov cementu v Dánsku.

Zlučiteľnosť týchto opatrení sa posudzuje podľa kapitoly 4 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (EAG) (1).

Podľa názoru Komisie navrhované oslobodenie od dane z odpadu aspoň nepriamo prispieva k ochrane životného prostredia, a to tak, že umožňuje Dánsku udržovať vnútroštátnu daň na relatívne vysokej úrovni a zároveň nie je v rozpore so všeobecným účelom tejto dane. Opatrenie je preto v súlade s bodom 151 usmernení EAG.

Okrem toho Komisia musí pri takýchto oslobodeniach od dane posudzovať najmä to, či je dané opatrenie potrebné a primerané. V tomto prípade má Komisia pochybnosti o tom, či je dané oslobodenie od dane z odpadu potrebné, pretože nebolo preukázané, že táto daň spôsobuje podstatné zvýšenie výrobných nákladov. Okrem toho Komisia pochybuje o tom, že dané oslobodenie od dane možno považovať za primerané, pretože príjemca pomoci by už nemal žiadnu motiváciu k splneniu účelov dane z odpadu.

Vzhľadom na uvedené pochybnosti sa Komisia rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

TEXT LISTU

„Kommissionen skal herved meddele de danske myndigheder, at den efter at have undersøgt deres oplysninger om ovennævnte støtte har besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

1.   SAGSFORLØB

| 1. | Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

1.

Den 27. juni 2008 anmeldte de danske myndigheder ovennævnte foranstaltning, som går ud på, at affald fra cementproduktion fritages for affaldsafgiften.

| 2. | Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008. |
| --- | --- |

2.

Den 14. august 2008 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog den 22. oktober 2008.

| 3. | Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder. |
| --- | --- |

3.

Der blev den 27. november holdt et møde mellem Kommissionens berørte tjenestegrene og de danske myndigheder.

| 4. | Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget. |
| --- | --- |

4.

Ved brev af 19. december 2008 anmodede Kommissionen om yderligere supplerende oplysninger, hvoraf den modtog nogle ved brev af 27. marts 2009, efter at svarfristen var blevet forlænget.

| 5. | Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009. |
| --- | --- |

5.

Da Kommissionen ikke havde modtaget alle de ønskede oplysninger, anmodede den for tredje gang de danske myndigheder om oplysninger den 28. maj 2009. De danske myndigheder besvarede anmodningen ved brev af 2. september 2009.

2.   BESKRIVELSE

| 6. | Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton. |
| --- | --- |

6.

Siden 1987 er der i Danmark blevet opkrævet en afgift, som tager sigte på at nedbringe affaldsmængden, fremme genbrug i stedet for forbrænding og forbrænding i stedet for deponering i overensstemmelse med EU's affaldshierarki. Når affald bortskaffes ved deponering, betales en afgift på 375 DKK pr. ton.

| 7. | Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer. |
| --- | --- |

7.

Med den anmeldte foranstaltning vil affald fra en virksomheds egen cementproduktion, dvs. råmel, uforbrændte klinker, filterstøv, kasseret cement, kasserede klinker og ovnudhugning fra cementproduktion, der deponeres på virksomhedens egen grund, blive fuldstændig fritaget for den danske affaldsafgift. Der findes kun én cementproducent i Danmark. De nævnte affaldsfraktioner fra cementproduktion er ikke klassificeret som farligt affald. Affaldet deponeres for øjeblikket på virksomhedens egen grund, hvor den udgraver kalk, som anvendes i cementproduktionen, og dette medfører ingen særlige miljøproblemer.

| 8. | Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét. |
| --- | --- |

8.

Fritagelsen er omfattet af den energiaftale, som den danske regering indgik med en række partier i Folketinget den 21. februar 2008. Aftalen består bl.a. i, at der fra 2010 indføres en afgift på udledning af kvælstofoxider (NOX). Da NOX-afgiften vil ramme den danske cementindustri hårdt, var det ifølge de danske myndigheder afgørende i forbindelse med dens udformning at sikre cementindustrien en rimelig afgiftsbelastning. For at sikre, at cementindustrien pålægges en afgift, som den vil kunne leve med uden at miste konkurrenceevne eller markedsandele, og samtidig skabe en miljøeffekt, vil de danske myndigheder indføre to afgiftsforanstaltninger for denne industri, nemlig et bundfradrag i forbindelse med NOX-afgiften og fuldstændig fritagelse af visse typer af affald for affaldsafgiften. De to foranstaltninger blev anmeldt til Kommissionen hver for sig (2), men de danske myndigheder mener alligevel, at de bør vurderes under ét.

| 9. | Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer. |
| --- | --- |

9.

Det nationale retsgrundlag for foranstaltningen er Lov om ændring af lov om afgift af affald og råstoffer.

| 10. | Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning. |
| --- | --- |

10.

Danmark har givet tilsagn om at fremlægge årsrapporter, som indeholder love og/eller andre bestemmelser om indførelsen af støtten og en nærmere angivelse af, hvilke virksomhedskategorier der kan opnå afgiftslempelser og -fritagelser, og hvilke økonomiske sektorer der berøres mest af afgiftslempelserne og -fritagelserne. Endelig har Danmark forpligtet sig til at udarbejde detaljerede opgørelser over støtten, at sikre, at disse detaljerede opgørelser opbevares i 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, og at fremlægge dem på Kommissionens anmodning.

| 11. | Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter. |
| --- | --- |

11.

Fritagelsen anmeldes for perioden 1. januar 2008 til 1. januar 2018 eller, hvis Kommissionen ikke har godkendt den på dette tidspunkt, for 10 år fra godkendelsestidspunktet. Fritagelsen forventes at give staten et provenutab på ca. 10 mio. DKK årligt eller på 100 mio. DKK i den tiårige periode, som anmeldelsen omfatter.

| 12. | Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«). |
| --- | --- |

12.

Som nævnt ovenfor findes der kun én cementproducent i Danmark, og de danske myndigheder forventer derfor, at fritagelsen kun kommer til at omfatte en enkelt virksomhed, nemlig Aalborg Portland A/S (herefter kaldet »Aalborg Portland«).

2.1.   Oplysninger om støttemodtagerens situation

| 13. | Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel. |
| --- | --- |

13.

Som anført ovenfor ville indførelsen af NOX-afgiften ifølge de danske myndigheder ramme cementindustrien (Aalborg Portland) hårdt. Aalborg Portland fremstiller grå og hvid cement. Grå cement anvendes som bindemiddel i beton, der bruges som byggemateriale ved infrastrukturer, broer og bygninger, havne og lufthavne. Hvid cement anvendes hovedsagelig til dekorationsformål og, blandet med beton eller mørtel, som bindemiddel i hvide fugematerialer til badeværelser, til swimmingpools, bygninger og vejbarrierer. Som det fremgår nedenfor, indgår både grå og hvid cement i samhandelen mellem EU-medlemsstaterne og den internationale handel.

| 14. | Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4). |
| --- | --- |

14.

Aalborg Portland udleder årligt over 8 mio. kg NOX
   (3). De danske myndigheder har oplyst, at cementindustrien har særlig store udledninger pr. energienhed fra stationære anlæg og risikerer at blive særlig hårdt ramt af indførelsen af en NOX-afgift, når det gælder dens omsætning eller energiforbrug. Som illustration heraf har de danske myndigheder fremlagt oplysninger, der viser, at cementindustrien selv med det planlagte bundfradrag vil udlede betydeligt større mængder end den øvrige industri og off-shore aktiviteter i Nordsøen og dermed skal betale en højere afgift end disse (4).

| 15. | Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5). |
| --- | --- |

15.

Det indgår allerede i Aalborg Portlands miljøpolitik, at udledningen og energiforbruget skal reduceres, og at der skal udvikles og anvendes renere teknologier, hvor det er muligt (5).

| 16. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre. |
| --- | --- |

16.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at Aalborg Portland på trods af det planlagte bundfradrag skal afholde meromkostninger på ca. 17 mio. DKK som følge af NOX-afgiften. Det svarer til 53 % af den afgift, der skulle have været betalt uden fradraget (6). De danske myndigheder har desuden påpeget, at cementindustrien forventes at bidrage til NOX-reduktionen med 0,56 mio. kg, dvs. ca. 10 % af den samlede NOX-reduktion, som afgiften forventes at medføre.

| 17. | Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften. |
| --- | --- |

17.

Ifølge de danske myndigheder skulle Aalborg Portland allerede i 2007 betale miljøafgifter på 50,2 mio. DKK, og indførelsen af NOX-afgiften pålægger yderligere virksomheden en tung finansiel byrde. For at lette den byrde, som den nye NOX-afgift vil medføre, ønsker Danmark at fritage støttemodtageren for affaldsafgiften.

| 18. | Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger: | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionsomkostninger (DKK pr. ton) | [...] (7) | [...] |
| Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton) | 4,33 | 2,84 |
| Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne | 1,1 % | 0,7 % |
| Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne |

18.

Som bevis på, at affaldsafgiften udgør en betydelig omkostning for Aalborg Portland har de danske myndigheder fremlagt følgende oplysninger:

2007

2008

Produktionsomkostninger (DKK pr. ton)

[...] (7)

[...]

Gennemsnitlig affaldsafgift (DKK pr. ton)

4,33

2,84

Affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

1,1 %

0,7 %

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

| 19. | Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften. |
| --- | --- |

19.

Ifølge de danske myndigheder er cementindustrien ikke i stand til at vælte de betydelige omkostningsstigninger over på sine kunder, fordi markedsprisen på cement fastsættes på det internationale marked, og konkurrerende importeret cement ikke i samme omfang pålægges tilsvarende afgifter, såsom NOX-afgiften.

| 20. | Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR): | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 9,91 | 12,49 | 11,74 | 12,68 | 10,04 | 10,58 | 13,48 | 16,19 | 14,47 | 18,80 |
| Eksport | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skøn over omsætning | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning) | 35 % | 37 % | 37 % | 40 % | 35 % | 29 % | 39 % | 37 % | 41 % | 42 % |
| Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

20.

Udviklingen i importen, eksporten og omsætningen i Danmark i perioden 1999-2008 (i mio. EUR):

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Import

9,91

12,49

11,74

12,68

10,04

10,58

13,48

16,19

14,47

18,80

Eksport

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skøn over omsætning

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Handelsintensitet (import + eksport)/(import + omsætning)

35 %

37 %

37 %

40 %

35 %

29 %

39 %

37 %

41 %

42 %

Tabel 2: Den danske cementindustris handelsintensitet i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 21. | Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008. |
| --- | --- |

21.

Ifølge disse tal steg den danske cementindustris gennemsnitlige handelsintensitet fra 35 % i 1998 til 42 % i 2008.

| 22. | Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008: | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hvid cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Grå cement | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

  Kilde: Danmarks Statistik |

22.

Med henblik på en analyse af handelen pr. produkt har de danske myndigheder fremført, at Aalborg Portland eksporterer [...] % af sin produktion af hvid cement og [...] % af sin produktion af grå cement. Ved anvendelse af samme formel som i tabel 2 ovenfor opdelt på de enkelte produkter opnås følgende handelsintensitet i perioden 1999-2008:

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Hvid cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Grå cement

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 3: Den danske cementindustris handelsintensitet for hvid og grå cement i perioden 1999-2008

Kilde: Danmarks Statistik

| 23. | Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning. |
| --- | --- |

23.

Ved at forhøje cementprisen med de stigende NOX-afgifter ville Aalborg Portland derfor miste markedsandele til udenlandske konkurrenter. Aalborg Portland har planer om en mindre prisstigning på ca. [...] % til næste år samt de følgende år. Stigende priser på energi og råmaterialer vil medføre omkostningsstigninger svarende til [...] % af Aalborg Portlands omsætning næste år. En NOX-afgift uden bundfradrag ville yderligere skade virksomhedens konkurrenceevne på det danske marked til fordel for udenlandske konkurrenter og ramme dens eksport hårdt. For 2009 ventes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] %, og NOX-afgiften vil med bundfradraget tegne sig for 1,78 % af virksomhedens omsætning.

| 24. | I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

24.

I 2004 havde virksomheden en hjemmemarkedsandel på [...] %, som siden er faldet gradvis hvert år til [...] % i 2008 (8). Med hensyn til markedsandelen i andre lande i samme periode, steg den fra [...] % til [...] % i de nordiske lande (Norge, Sverige og Finland), holdt sig konstant på ca. [...] % i Tyskland og [...] i USA, mens den faldt fra [...] % til [...] % i Det Forenede Kongerige. Ifølge de oplysninger, de danske myndigheder har fremlagt, indstillede Aalborg Portland sin eksport til [...] fra [...], fordi priserne på dette marked er lavere end dens variable produktionsomkostninger.

| 25. | Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsætning (mio. DKK) | 1 486 | 1 605 | 1 466 | 1 453 | 1 391 | 1 375 | 1 453 | 1 807 | 1 960 | 1 793 |
| Salgsvolumen (1 000 ton) | 2 552 | 2 621 | 2 658 | 2 685 | 2 619 | 2 917 | 2 891 | 2 889 | 2 838 | 2 558 |
| Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen) | 582 | 612 | 551 | 541 | 531 | 471 | 502 | 625 | 690 | 700 |
| Hjemmemarkedsandel | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008 |

25.

Hvad angår Aalborg Portlands gennemsnitlige salgspriser og markedsandele, har de danske myndigheder fremlagt oplysningerne i tabel 4 nedenfor, som viser, at de gennemsnitlige salgspriser ser ud til at være negativt korreleret til virksomhedens hjemmemarkedsandel.

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Omsætning (mio. DKK)

1 486

1 605

1 466

1 453

1 391

1 375

1 453

1 807

1 960

1 793

Salgsvolumen (1 000 ton)

2 552

2 621

2 658

2 685

2 619

2 917

2 891

2 889

2 838

2 558

Gennemsnitspris pr. ton (omsætning/salgsvolumen)

582

612

551

541

531

471

502

625

690

700

Hjemmemarkedsandel

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Tabel 4: Aalborg Portlands gennemsnitspriser og markedsandele i perioden 1999-2008

| 26. | Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %. |
| --- | --- |

26.

Aalborg Portlands faldende hjemmemarkedsandel har givet andre virksomheder, der sælger cement, mulighed for at ekspandere på det danske marked. Ifølge de danske myndigheders oplysninger findes der en række aktive sælgere på det danske cementmarked, bl.a. Heidelberg Zement (Randers Zement) og Dyckerhoff Zement (9). Disse opererer med prisstigninger på omkring 2-3 %, og Aalborg Portland kan forvente at miste kunder, hvis ikke den kan matche sine konkurrenters prisstigninger. I så fald mener de danske myndigheder, at Aalborg Portland kan forvente en salgsnedgang på omkring [...] %.

3.   DANMARKS HOLDNING

| 27. | De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder mener, at ordningen opfylder betingelserne i EF-retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (10) (herefter kaldet »retningslinjerne«), kapitel 4, punkt 155-159 om miljøafgiftslempelsers eller -fritagelsers nødvendighed og proportionalitet. Hvad især angår nødvendighed og proportionalitet, fremfører de danske myndigheder, at fritagelsen for affaldsafgiften bør ses i sammenhæng med den nævnte lempelse af NOX-afgiften for cementindustrien, da begge foranstaltninger var afgørende for aftalen om indførelse af NOX-afgiften.

4.   VURDERING

4.1.   Statsstøtte

| 28. | Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

28.

Efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«

| 29. | Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

29.

Den planlagte afgiftsfritagelse giver staten et provenutab, dvs. at den finansieres ved hjælp af statsmidler.

| 30. | Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem). |
| --- | --- |

30.

Der foreligger nyere retspraksis (11) vedrørende fortolkningen af begreberne fordel og selektivitet. I Gibraltar-dommen blev der fastlagt en standardstatsstøtteanalyse i skattesager. Retten fastslog, at en sådan analyse skulle bestå i: (1) identifikation af referenceordningen, (2) fastlæggelse af undtagelsen fra referenceordningen og (3) muligheden for at erklære undtagelsen berettiget på grundlag af systemets karakter og almindelige opbygning (dvs. spørgsmålet om, hvorvidt fordel og selektivitet er afledt direkte af de grundlæggende eller ledende principper i den pågældende medlemsstats skattesystem).

| 31. | Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen. |
| --- | --- |

31.

Hvad angår begrebet selektiv fordel, skal Kommissionen således først fastlægge referenceordningen. I den foreliggende sag mener Kommissionen i overensstemmelse med standardanalysen, at referenceordningen er affaldsafgiftsordningen, da den er det eneste afgiftssystem, der er relevant for afgiftsreduktionen og -håndteringen.

| 32. | Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder. |
| --- | --- |

32.

Da fritagelsen reducerer de omkostninger, der normalt er indbefattet i den pågældende virksomheds driftsomkostninger, giver den cementproducenterne en økonomisk fordel frem for andre afgiftspligtige virksomheder.

| 33. | Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning. |
| --- | --- |

33.

Referenceordningens formål er at afgiftsbelaste affald efter bestemte miljømæssige kriterier og ud fra et bestemt affaldshierarki. Den fuldstændige fritagelse for affaldsafgiften betyder, at støttemodtageren kommer til at stå uden for ordningen. Afgiftens incitament, nemlig at nedbringe affaldsmængderne og følge affaldshierarkiet, vil således forsvinde. Kommissionen mener derfor ikke, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften i forbindelse med affald fra cementproduktion kan anses for at være i overensstemmelse med det nationale afgiftssystems karakter og opbygning.

| 34. | Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan. |
| --- | --- |

34.

Den planlagte afgiftslempelse for cementindustrien fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen på de relevante markeder, hvor cement konkurrerer med andre produkter. Foranstaltningen vil også kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, da cement indgår i samhandelen såvel i EU som på verdensplan.

| 35. | Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

35.

Af ovennævnte årsager mener Kommissionen, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften på cementproduktion skal betragtes som statsstøtte, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| 36. | De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse. |
| --- | --- |

36.

De danske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ved at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Det var på anmeldelsestidspunktet planlagt, at ordningen skulle begynde den 1. januar 2008. Den indeholder dog en »standstill«-klausul, som gør dens ikrafttræden betinget af Kommissionens godkendelse.

4.2.   Støttens forenelighed

| 37. | Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

37.

Retningslinjerne, især kapitel 4 vedrørende »Støtte i form af afgiftslempelser eller afgiftsfritagelser«, omhandler den type miljøafgiftslempelse, som anmeldelsen i den foreliggende sag vedrører. Kommissionen vil derfor lægge retningslinjernes kapitel 4, og nærmere bestemt punkt 151-159, til grund for sin vurdering af, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.

4.2.1.   Miljøfordele

| 38. | I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål. |
| --- | --- |

38.

I henhold til retningslinjernes punkt 151 vil støtte i form af miljøafgiftslempelser eller -fritagelser blive betragtet som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at den i det mindste indirekte bidrager til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet, og at afgiftslempelserne og -fritagelserne ikke underminerer det overordnede mål.

| 39. | De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes. |
| --- | --- |

39.

De danske myndigheder fremfører, at fritagelsen for affaldsafgiften var en væsentlig del af aftalen om energipakken, idet cementindustrien så ville få et afgiftsniveau på især miljøområdet, som den generelt set kunne leve med. Herved ville Danmark få mulighed for at fastsætte høje nominelle afgiftssatser. Ifølge de danske myndigheder vil indførelsen af NOX-afgiften således indirekte forbedre miljøbeskyttelsen. Kommissionen betvivler, at fordelen ved en anden miljøafgift med et andet formål kan tages i betragtning i denne forbindelse. Uanset NOX-afgiften vil den planlagte fritagelse for affaldsafgiften sætte Danmark i stand til at opretholde de nuværende forholdsvis høje affaldsafgifter. Det indebærer derfor en indirekte miljøfordel, at det generelle affaldsafgiftsniveau kan opretholdes.

4.2.2.   Afgiftslempelser, der overstiger Fællesskabets harmoniserede minimumsafgiftssatser, og andre afgiftslempelser

| 40. | Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

40.

Statsstøttereglerne for miljøafgiftslempelser og -fritagelser bygger på det princip, at man accepterer situationer, hvor Fællesskabets afgiftssatser overholdes, men at man indtager en strengere holdning i situationer, hvor støttemodtagerne ikke får de lige vilkår, som minimumsafgiftssatserne skal sikre, eller hvor den pågældende afgift ikke er blevet harmoniseret på fællesskabsplan.

| 41. | Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

41.

Efter retningslinjernes punkt 154 sammenholdt med punkt 153 og157 betragtes støtte i form af lempelse af eller fritagelse for miljøafgifter, der ikke er harmoniserede, som forenelige med fællesmarkedet som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), i en tiårig periode, forudsat at de er nødvendige og proportionelle, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

| 42. | I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159. |
| --- | --- |

42.

I den foreliggende sag er der ikke tale om en affaldsafgift, som er harmoniseret på fællesskabsplan, og Kommissionen skal derfor foretage en indgående analyse af fritagelsens nødvendighed og proportionalitet, jf. retningslinjernes punkt 158 og 159.

4.2.3.   Støttens nødvendighed

| 43. | Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt. |
| --- | --- |

43.

Efter retningslinjernes punkt 158 er støtten nødvendig, hvis følgende tre betingelser alle er opfyldt.

1)   Objektive og klare kriterier

| 44. | For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a). |
| --- | --- |

44.

For det første skal valget af støttemodtagere baseres på objektive og klare kriterier, og støtten skal i princippet ydes på samme måde for alle konkurrenter i samme sektor, hvis de er i samme faktuelle situation, jf. retningslinjernes punkt 158(a).

| 45. | Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed. |
| --- | --- |

45.

Fritagelsen for affaldsafgiften gælder en bestemt type affald, og kriterierne er fastsat ved lov. Kommissionen finder, at fritagelsen i den foreliggende sag opfylder betingelsen vedrørende objektivitet og klarhed.

2)   Betydelig stigning i produktionsomkostningerne

| 46. | For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b). |
| --- | --- |

46.

For det andet skal miljøafgiften uden lempelser føre til en betydelig stigning i produktionsomkostningerne, jf. retningslinjernes punkt 158(b).

| 47. | De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse. |
| --- | --- |

47.

De danske myndigheder fremfører, at den stigning i produktionsomkostningerne, som indførelsen af NOX-afgiften medfører, bør tages i betragtning ved vurderingen af, om den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er nødvendig. Selv om NOX-afgiften af politiske årsager i Danmark kan være relevant for fritagelsen for affaldsafgiften, er der dog ingen logisk forbindelse mellem NOX-afgiften og affaldsafgiften. De to afgifter har ganske vist begge miljømæssige formål, men mens den ene tager sigte på nedbringelse af NOX-udledningen, tager den anden sigte på at opnå en bedre affaldshåndtering og en reduktion af affaldsmængderne. Kommissionen tvivler derfor på, at der ved vurderingen af den planlagte fritagelse for affaldsafgiften kan tages hensyn til de øgede produktionsomkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften medfører. Umiddelbart mener Kommissionen i stedet, at det i forbindelse med fritagelsen for affaldsafgiften er den finansielle byrde, som affaldsafgiften medfører, der skal tages i betragtning. At fritagelsen for affaldsafgiften og nedsættelsen af NOX-afgiften skal vurderes særskilt, støttes også af, at fritagelsen for affaldsafgiften efter planen skulle træde i kraft før indførelsen af NOX-afgiften, dvs. at omkostninger, som indførelsen af NOX-afgiften måtte medføre, endnu ikke ville være opstået på det tidspunkt, hvor det var planen, at fritagelsen for affaldsafgiften skulle træde i kraft. Da affaldsafgiften ikke ændres, er der ingen »stigning« i produktionsomkostningerne. Ifølge de fremlagte oplysninger udgør affaldsafgiften 0,7-1 % af produktionsomkostningerne. Kommissionen betvivler, at en så lille andel kan anses for betydelig, og er derfor foreløbig af den opfattelse, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften ikke opfylder denne betingelse.

3)   Umuligt at vælte den betydelige stigning i produktionsomkostningerne over på forbrugerne

| 48. | For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori. |
| --- | --- |

48.

For det tredje må ovennævnte betydelige stigning i produktionsomkostningerne ikke kunne væltes over på forbrugerne, uden at det fører til betydelig salgsnedgang, jf. retningslinjernes punkt 158(c). I denne forbindelse kan medlemsstaterne fremlægge skøn over bl.a. den berørte sektors priselasticitet på det relevante geografiske marked samt skøn over mistet salg og/eller lavere fortjenester for virksomhederne i den berørte sektor eller kategori.

| 49. | De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU. |
| --- | --- |

49.

De danske myndigheder har fremlagt oplysninger, der viser, at støttemodtageren har en handelsintensitet på ca. 40 % (se tabel 2). Ifølge disse oplysninger vil handelsintensiteten for grå cement være på [...] %, mens den for hvid cement vil være på [...] %. Til sammenligning skal der som led i vurderingen af risikoen for kulstoflækage for visse energiintensive industrier efter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (12) foretages tilsvarende beregninger af omkostningsstigningen som følge af CO2-omkostningerne. Efter dette direktivs artikel 10a, stk. 15, udgør en stigning i produktionsomkostningerne på mindst 5 %, beregnet som en andel af bruttoværditilvæksten, sammen med en handelsintensitet på mindst 10 % en risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter, der er underlagt mindre CO2-restriktioner. Danmark har vist, at handelsintensiteten ligger langt over 10 % for cementproduktionen i gennemsnit, og for hvid og grå cement betragtet særskilt. Kommissionen mener derfor, at cementindustrien, hvis der skulle ske en betydelig omkostningsstigning, har en tilstrækkelig høj handelsintensitet til, at der er risiko for industriens konkurrenceevne i forhold til konkurrenter i lande såvel i som uden for EU.

| 50. | Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning. |
| --- | --- |

50.

Dette støttes af de danske myndigheders udtalelse om, at den høje handelsintensitet og det forhold, at markedsandelene på udenlandske markeder er lave ([...] %), gør det umuligt at vælte en så betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne. I denne forbindelse skønner de danske myndigheder, at Aalborg Portlands omsætning vil falde med [...] %, hvis virksomheden udsættes for en betydelig omkostningsstigning.

| 51. | Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur. |
| --- | --- |

51.

Endvidere bemærker Kommissionen, at oplysningerne i tabel 4 viser, at der er negativ korrelation mellem hjemmemarkedsandelen og gennemsnitsprisen som illustreret i nedenstående figur. En sådan korrelation kan være tegn på, at en prisstigning medfører, at virksomheden mister markedsandele. Andre faktorer end prisstigningen kan dog naturligvis også have forårsaget nedgangen i hjemmemarkedsandelene. Denne konklusion tager navnlig ikke højde for Aalborg Portlands konkurrenters prisadfærd. For så vidt som disse konkurrenter var udsat for de samme omkostningsudsving som Aalborg Portland og havde matchet Aalborg Portlands prisændringer, er følgerne af en ensidig prisændring fra Aalborg Portlands side undervurderet i denne figur.

Image

| 52. | Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne. |
| --- | --- |

52.

Som det fremgår af tabel 4, er det forhold, at hjemmemarkedsandelen svinger en del, også tegn på konkurrence på markedet, hvilket naturligvis begrænser muligheden for at vælte omkostningerne over på forbrugerne.

| 53. | Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften. |
| --- | --- |

53.

Endelig ser det ikke ud til, at Aalborg Portland ville være i stand til at vælte betydelige omkostningsstigninger over på kunderne (13). For som påpeget ovenfor forventes stigningerne i omkostningerne ved råmaterialer og energi at udgøre [...] % af virksomhedens omsætning i 2009. Desuden menes Aalborg Portlands faste produktionsomkostninger at stige med mindst [...] % i 2009. NOX-afgiften vil tegne sig for ca. 1,78 % af omsætningen, selv med det planlagte fradrag. På trods af disse omkostningsstigninger, og som anført i punkt 35, har de danske myndigheder også forklaret, at Aalborg Portland ikke vil kunne forhøje sine hjemmemarkedspriser med mere end de 2-3 % om året, som konkurrenterne også vil forhøje priserne med, og de har derved ladet forstå, at virksomheden ikke vil kunne vælte samtlige omkostningsstigninger over på forbrugerne, selv uden NOX-afgiften.

| 54. | På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig. |
| --- | --- |

54.

På denne baggrund er Kommissionen nået frem til den foreløbige konklusion, at det ganske vist kan være vanskeligt for støttemodtageren at vælte en betydelig stigning i produktionsomkostningerne over på kunderne, men at det ikke er påvist, at affaldsafgiften medfører en betydelig stigning, jf. punkt 47. Kommissionen betvivler derfor, at den anmeldte fritagelse er nødvendig.

4.2.4.   Støttens proportionalitet

| 55. | Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:






  a) | de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne |
| --- | --- | --- |

55.

Med hensyn til proportionalitet skal de enkelte støttemodtagere ifølge retningslinjernes punkt 159 opfylde en af følgende betingelser:

a)

de skal betale en andel af den nationale afgift, der stort set svarer til hver enkelt støttemodtagers miljøresultater sammenlignet med resultaterne for den bedste teknik inden for EØS-området. Støttemodtagerne kan højst opnå en lempelse, der svarer til stigningen i produktionsomkostningerne som følge af afgiften, med anvendelse af den bedste teknik, og som ikke kan væltes over på forbrugerne

| b) | de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes |
| --- | --- |

b)

de skal betale mindst 20 % af den nationale afgift, medmindre en lavere sats kan begrundes

| c) | de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt. |
| --- | --- |

c)

de kan indgå aftale med medlemsstaterne, hvorved de forpligter sig til at nå miljøbeskyttelsesmål, der har samme virkning, som hvis punkt 1 eller 2 eller minimumsafgiften i Fællesskabet blev anvendt.

| 56. | De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

56.

De danske myndigheder har ikke kunnet bevise, at den anmeldte fritagelse for affaldsafgiften opfylder nogen af ovennævnte betingelser. Hvad den første betingelse angår, har de forklaret, at de ikke er i besiddelse af oplysninger om den bedste teknik, og at dette heller ikke er et krav i forbindelse med den planlagte foranstaltning. Da foranstaltningen indebærer fuldstændig afgiftsfritagelse for det pågældende affald, kan anden betingelse heller ikke anses for at være opfyldt. Den planlagte fritagelse for affaldsafgiften er ikke afhængig af, at der indgås miljøaftaler, dvs. at den tredje betingelse heller ikke er opfyldt.

| 57. | Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel. |
| --- | --- |

57.

Med fritagelsen for affaldsafgiften ville støttemodtageren ikke længere have noget incitament til at opfylde afgiftens formål. Kommissionen er derfor nået frem til den foreløbige konklusion, at den planlagte fritagelse for affaldsafgiften ikke er proportionel.

4.3.   Konklusion

| 58. | På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet. |
| --- | --- |

58.

På grundlag af denne foreløbige undersøgelse betvivler Kommissionen både støtteforanstaltningens nødvendighed og proportionalitet.

| 59. | Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen. |
| --- | --- |

59.

Kommissionen finder henvisningen til indførelsen af NOX-afgiften irrelevant, idet den NOX-afgift, som støttemodtageren skal betale, på ingen måde vil bidrage til at opfylde affaldsafgiftens formål. At der ikke er nogen objektiv forbindelse mellem de to foranstaltninger, støttes desuden af, at deres planlagte varighed kun delvis falder sammen.

| 60. | Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

60.

Med hensyn til vurderingen af, om støtteforanstaltningen er nødvendig, betvivler Kommissionen desuden, at affaldsafgiften kan anses for at føre til en »betydelig stigning i produktionsomkostningerne«.

| 61. | På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil. |
| --- | --- |

61.

På nuværende tidspunkt tvivler Kommissionen derfor på, at den planlagte foranstaltning er forenelig med fællesmarkedet, og den har i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 659/1999 besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og opfordre Danmark til at fremsætte bemærkninger dertil.

5.   BESLUTNING

| 62. | På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

62.

På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der måtte være nyttige for vurderingen af foranstaltningen. De danske myndigheder bedes omgående sende de potentielle støttemodtagere en kopi af dette brev.

| 63. | Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen skal minde Danmark om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning, og henviser til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999, hvor det er fastsat, at ulovligt udbetalt støtte kan kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

| 64. | Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“ |
| --- | --- |

64.

Kommissionen advarer Danmark om, at andre interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.“

---

(1)  Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.

1

(2)  Lempelsen af NOX-afgiften behandles i statsstøttesag N 327/08 og vil blive genstand for en særskilt kommissionsbeslutning.

2

X

(3)  I 2004 havde Aalborg Portland et brændselsforbrug på ca. 14 mio. GJ og udledte 8,1 mio. kg NOX (ca. 575 g NOX pr. GJ). I 2006 var virksomhedens brændselsforbrug på ca. 15 PJ, hvilket medførte en udledning på ca. 8,2 mio. kg NOX.

3

X

X

X

(4)  Efter det planlagte bundfradrag, vil støttemodtageren stadig have NOX-udledninger på ca. 260 g/GJ. Den tilsvarende mængde for andre virksomheder med særlig store NOX-udledninger vil være 185 g/GJ for off-shore i Nordsøen, 85 g/GJ for raffinaderier og 63-135 g/GJ for centrale kraftværker.

4

X

X

(5)  Virksomheden har således etableret et processtyringssystem, der opfylder følgende miljøstandarder: ISO 14001 og EMAS.

5

(6)  Uden fradrag skulle cementvirksomheden have betalt en NOX-afgift på 32 mio. DKK. Efter fradraget, der anslås til ca.15 mio. DKK, skal virksomheden betale en afgift på 17 mio. DKK, dvs. ca. 53 % (17 mio. DKK/32 mio. DKK) af den fulde afgift.

6

X

(7)  Omfattet af tavshedspligten.

7

Tabel 1: Aalborg Portlands affaldsafgift i forhold til produktionsomkostningerne

Tabel 1:

(8)  Oplysningerne vedrører kun fem år, da der i Danmark er en forpligtelse til at opbevare regnskabsmateriale i fem år, og det derfor er vanskeligt at få pålidelige oplysninger for en længere periode.

8

(9)  De to virksomheder er tyske.

9

(10)  EUT C 82 af 1.4.2008, s. 1.

10

(11)  Dom afsagt af Retten i Første Instans den 10. april 2008 i sag T-233/2004 (NOX-dommen), Sml. 2008 II, s. 591, Domstolens dom af 22. december 2008 i sag C-487/2006 P (British Aggregates Association mod Kommissionen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke), og Rettens dom af 18. december 2008 i de forenede sager T-211/2004 og T-215/2004 (Gibraltar-dommen), Sml. 2008 (nummer foreligger ikke). Både NOX-dommen og Gibraltar-dommen er appelleret. Appellen vedrører dog ikke den nævnte tretrinsanalyse som sådan.

11

X

X

(12)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

12

(13)  Med hensyn til situationen uden for Danmark ville den omstændighed, at virksomheden altid har små markedsandele på sine eksportmarkeder, gøre det vanskeligt for den at vælte sine omkostningsstigninger over på kunderne på disse markeder.

13

---

| 24.4.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 105/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 105/11

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 105/04

| 1. | Komisii bolo 19. apríla 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Eurovia SA („Eurovia“, Francúzsko) kontrolovaný skupinou Vinci („Vinci“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad viacerými časťami podnikov Tarmac International Holding BV a Tarmac Deutschland International GMBH (spoločne „Tarmac“, Spojené kráľovstvo). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 19. apríla 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Eurovia SA („Eurovia“, Francúzsko) kontrolovaný skupinou Vinci („Vinci“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad viacerými časťami podnikov Tarmac International Holding BV a Tarmac Deutschland International GMBH (spoločne „Tarmac“, Spojené kráľovstvo).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Eurovia: výstavba a údržba ciest, železníc a letiskovej infraštruktúry, výroba a predaj asfaltu a granulátov, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Eurovia: výstavba a údržba ciest, železníc a letiskovej infraštruktúry, výroba a predaj asfaltu a granulátov,

| — | Tarmac: výroba a predaj granulátov. |
| --- | --- |

—

Tarmac: výroba a predaj granulátov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5803 – Eurovia/Tarmac na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 24.4.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 105/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 105/12

---

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 105/05

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

Žiadosť o zmenu a doplnenie podľa článku 9

„LIMONE DI SORRENTO“

ES č.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Časti špecifikácie, ktorých sa týka zmena a doplnenie:

| — |  | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — |  | Opis výrobku |
| — |  | Zemepisná oblasť |
| — |  | Dôkaz o pôvode |
| — | | T Spôsob výroby |
| — | | Spojenie |
| — | | Označovanie |
| — | | Vnútroštátne požiadavky |
| — | | Iné (uveďte) |

—



Názov výrobku

—



Opis výrobku

—



Zemepisná oblasť

—



Dôkaz o pôvode

—

Image

T Spôsob výroby

—

Image

Spojenie

—

Image

Označovanie

—

Image

Vnútroštátne požiadavky

—

Image

Iné (uveďte)

2.   Druh zmeny a doplnenia:

| — | | Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia |
| --- | --- | --- |
| — |  | Zmena a doplnenie špecifikácie CHOP alebo CHZO zapísaných do registra, ku ktorým sa neuverejnil žiadny jednotný dokument ani zhrnutie. |
| — |  | Zmena a doplnenie špecifikácie, z ktorej nevyplýva žiadna zmena a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] |
| — |  | Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006] |

—

Image

Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia

—



Zmena a doplnenie špecifikácie CHOP alebo CHZO zapísaných do registra, ku ktorým sa neuverejnil žiadny jednotný dokument ani zhrnutie.

—



Zmena a doplnenie špecifikácie, z ktorej nevyplýva žiadna zmena a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006]

—



Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3.   Zmeny a doplnenia:

3.1.   Spôsob výroby:

| — | V článku 4 ods. 3 sa mení a dopĺňa opis obsiahnutý v platnej špecifikácii produkcie, pokiaľ ide o mreže, pod ktorým sa pestujú rastliny „Limone di Sorrento“, v tom zmysle, že hoci sa uprednostňujú stĺpy z gaštanového dreva, ustanovuje sa aj používanie stĺpov z iných druhov dreva a/alebo z kovových zliatin (vzhľadom na to, že materiál stĺpov nemá vplyv na kvalitu výrobku). |
| --- | --- |

—

V článku 4 ods. 3 sa mení a dopĺňa opis obsiahnutý v platnej špecifikácii produkcie, pokiaľ ide o mreže, pod ktorým sa pestujú rastliny „Limone di Sorrento“, v tom zmysle, že hoci sa uprednostňujú stĺpy z gaštanového dreva, ustanovuje sa aj používanie stĺpov z iných druhov dreva a/alebo z kovových zliatin (vzhľadom na to, že materiál stĺpov nemá vplyv na kvalitu výrobku).

Okrem toho vzhľadom na to, že z formulácie platnej špecifikácie nemožno vyvodiť, že tradičný pestovateľský postup „Limone di Sorrento“ spočíva v pestovaní rastlín buď pod mrežami zo zastrešených stĺpov, alebo v tieni iných drevín ako citrónovníkov, zmenilo sa poradie údajov vo vete, aby bol obsah zreteľnejší.

| — | V článku 4 ods. 5 a v článku 5 ods. 4 sa zmenil dátum začiatku zberu citrónov. Vzhľadom na klimatické zmeny, ktoré nastali v posledných rokoch na celosvetovej úrovni, sa totiž zmenila doba zrenia výrobku. S cieľom prispôsobiť špecifikáciu tejto zmene sa posunul dátum začiatku zberu citrónov o jeden mesiac skôr a stanovil sa na 1. január, zatiaľ čo v špecifikácii sa uvádzal 1. február. |
| --- | --- |

—

V článku 4 ods. 5 a v článku 5 ods. 4 sa zmenil dátum začiatku zberu citrónov. Vzhľadom na klimatické zmeny, ktoré nastali v posledných rokoch na celosvetovej úrovni, sa totiž zmenila doba zrenia výrobku. S cieľom prispôsobiť špecifikáciu tejto zmene sa posunul dátum začiatku zberu citrónov o jeden mesiac skôr a stanovil sa na 1. január, zatiaľ čo v špecifikácii sa uvádzal 1. február.

| — | V článku 4 treťom odseku od konca sa zmenila hodnota maximálnej produkcie citrónov na hektár. Po uznaní chráneného zemepisného označenia sa totiž zaznamenalo zvýšenie potenciálu produkcie „Limone di Sorrento“ vďaka zlepšeniu tradičných pestovateľských postupov a s pomocou poverených agronómov ochrannej skupiny a z dôvodu zmeny klimatických podmienok. Okrem toho nahradenie starnúcich rastlín alebo rastlín postihnutých rakovinou citrónu inými, už plne produktívnymi rastlinami, ako aj návrat k organickým hnojivám umožňujú v súčasnosti dosahovať omnoho vyššiu priemernú produkciu na rastlinu, pričom kvalita výrobku zostáva nezmenená. |
| --- | --- |

—

V článku 4 treťom odseku od konca sa zmenila hodnota maximálnej produkcie citrónov na hektár. Po uznaní chráneného zemepisného označenia sa totiž zaznamenalo zvýšenie potenciálu produkcie „Limone di Sorrento“ vďaka zlepšeniu tradičných pestovateľských postupov a s pomocou poverených agronómov ochrannej skupiny a z dôvodu zmeny klimatických podmienok. Okrem toho nahradenie starnúcich rastlín alebo rastlín postihnutých rakovinou citrónu inými, už plne produktívnymi rastlinami, ako aj návrat k organickým hnojivám umožňujú v súčasnosti dosahovať omnoho vyššiu priemernú produkciu na rastlinu, pričom kvalita výrobku zostáva nezmenená.

V dôsledku toho sa hodnota maximálnej produkcie citrónov na hektár uvedená v špecifikácii upravila podľa súčasných možností, a teda zvýšila z 35 na 45 ton.

| — | V poslednom bode článku 6 sa prehodnotila výťažnosť citrónovej šťavy a znížila sa z 30 na 25 %. Pri kontrole výťažnosti citrónovej šťavy z dávok produkcie v čase lisovania pomocou strojov a pri nastavení tlaku odšťavovania zariadenia tak, aby sa obmedzila prítomnosť tuhej látky a tým zakalenie, sa viackrát zaznamenala výťažnosť nižšia ako 30 %, ale vyššia ako 25 %. Toto pozorovanie si vyžiadalo aktualizovať tento údaj v platnej špecifikácii produkcie. |
| --- | --- |

—

V poslednom bode článku 6 sa prehodnotila výťažnosť citrónovej šťavy a znížila sa z 30 na 25 %. Pri kontrole výťažnosti citrónovej šťavy z dávok produkcie v čase lisovania pomocou strojov a pri nastavení tlaku odšťavovania zariadenia tak, aby sa obmedzila prítomnosť tuhej látky a tým zakalenie, sa viackrát zaznamenala výťažnosť nižšia ako 30 %, ale vyššia ako 25 %. Toto pozorovanie si vyžiadalo aktualizovať tento údaj v platnej špecifikácii produkcie.

3.2.   Spojenie:

| — | Ustanovuje sa zmeniť a doplniť formuláciu bodu 4.6 zhrnutia uverejneného v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ C 77, 17.3.2000, s. 5). |
| --- | --- |

—

Ustanovuje sa zmeniť a doplniť formuláciu bodu 4.6 zhrnutia uverejneného v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ C 77, 17.3.2000, s. 5).

Preformulovanie sa týka na jednej strane zaradenia rôznych údajov potvrdzujúcich odvekú prítomnosť „Limone di Sorrento“ na Sorrentskom polostrove a význam, ktorý malo jeho pestovanie pre miestnych obyvateľov, a na strane druhej zrušenia odkazov na druh dreva slúžiaci na stavbu mreže.

Zrušenie zmienky o gaštane ako druhu dreva, ktorý sa má použiť na výrobu mreže, je logickým dôsledkom požadovanej zmeny a doplnenia týkajúcich sa spôsobu výroby, ktorý povoľuje aj používanie konštrukcií a stĺpov vyhotovených z iného materiálu ako z gaštanového dreva. Táto zmena je odôvodnená tým, že krajina sa od 19. storočia vždy vyznačovala prítomnosťou citrónovníkov pestovaných pod mrežami alebo v tieni iných stromov s vysokým kmeňom, aby sa chránili pred nepriaznivým zimným počasím.

Odkaz na stĺpy z gaštanového dreva je jednoducho technický a historický detail týkajúci sa metódy pestovania citrónov, ktorý sa ukazuje ako bezvýznamný z hľadiska spojenia medzi prostredím a výrobkom. V tejto súvislosti treba podčiarknuť, že krajina a územie sa formovali vďaka intuícii miestnych poľnohospodárov, ktorí dokázali vďaka svojmu majstrovstvu projektovať a budovať z vtedajších najlepších dostupných materiálov konštrukcie schopné chrániť plantáže citrónovníkov, a tak zaručiť dobré dozrievanie plodov. Pestovatelia si zvolili gaštanové drevo len pre jeho technické vlastnosti, keďže bolo tvrdšie, ľahšie opracovateľné a trvanlivejšie ako jelšové drevo, a tým sa ukázalo ako vhodnejšie na výrobu mreží. Z predchádzajúcich odôvodnení vyplýva, že spojenie medzi prostredím a „Limone di Sorrento“ sa vytvára prítomnosťou samotných mreží, ktoré sú od nepamäti nedeliteľnou súčasťou pestovateľského postupu, pretože umožňujú chrániť plody a zaručiť ich postupné zrenie. Oprávnene sa preto možno nazdávať, že odkazy na druh dreva používaný na stavbu stĺpov predstavujú len historický odkaz, úplne odlišný od príčinného spojenia medzi zemepisnou oblasťou a kvalitou „Limone di Sorrento“.

Na základe týchto odôvodnení si myslíme, že preformulovanie navrhnuté v bode 5.3 jednotného dokumentu je v súlade s pôvodnými podmienkami registrácie názvu.

3.3.   Označovanie:

| — | V prvom odseku článku 7 sa doplnilo spresnenie týkajúce sa uvedenia výrobku na trh. V platnej špecifikácii je odkaz len na predaj výrobku v „pevných prepravkách“, zatiaľ čo podľa bežnej praxe, osobitne v prípade ovocia a zeleniny, sa výrobok predáva nebalený. |
| --- | --- |

—

V prvom odseku článku 7 sa doplnilo spresnenie týkajúce sa uvedenia výrobku na trh. V platnej špecifikácii je odkaz len na predaj výrobku v „pevných prepravkách“, zatiaľ čo podľa bežnej praxe, osobitne v prípade ovocia a zeleniny, sa výrobok predáva nebalený.

Ustanovenie, ktorým sa ustanovuje možnosť predaja nebaleného „Limone di Sorrento“, si vyžiadalo úpravu predpisom označovania výrobku, aby sa uľahčila jeho identifikácia spotrebiteľom a podporila jeho vysledovateľnosť. V zmenenej a doplnenej špecifikácii produkcie sa preto ustanovuje, že keď sa CHZO „Limone di Sorrento“ predáva nebalené, 80 % výrobkov musí byť označených.

| — | Ešte v článku 7 tam, kde ide o „pripravené výrobky“, sa ukázalo ako potrebné odstrániť slová „zložky“, aby mal odsek vyhovujúci zmysel a nespôsobil chybné interpretácie. V platnej špecifikácii je skutočne odkaz na používanie chráneného označenia na štítkoch spracovaných výrobkov, ale nie, ako by mohlo mylne napovedať čítanie súčasnej špecifikácie, na vymenovanie „Limone di Sorrento“ medzi zložkami tohto výrobku. |
| --- | --- |

—

Ešte v článku 7 tam, kde ide o „pripravené výrobky“, sa ukázalo ako potrebné odstrániť slová „zložky“, aby mal odsek vyhovujúci zmysel a nespôsobil chybné interpretácie. V platnej špecifikácii je skutočne odkaz na používanie chráneného označenia na štítkoch spracovaných výrobkov, ale nie, ako by mohlo mylne napovedať čítanie súčasnej špecifikácie, na vymenovanie „Limone di Sorrento“ medzi zložkami tohto výrobku.

Prítomnosť slov „zložky“ v platnej špecifikácii produkcie vyplýva z čisto vecnej chyby pri písomnom vyhotovení dokumentu; v nasledujúcom odseku ide totiž oprávnene o „kontrolu správneho používania CHZO ‚Limone di Sorrento‘ pri pripravených a/alebo spracovaných výrobkoch“.

| — | V predposlednom odseku článku 7 sa odstránil pojem „skupiny“ (consorzi) z odkazov, ktoré možno pridať na štítku označujúcom CHZO „Limone di Sorrento“, keďže vo vnútroštátnych právnych predpisoch o ochranných skupinách zemepisných označení, najmä v zákone č. 526/1999 z 21. decembra 1999, sa ustanovuje, že pre každé označenie možno schváliť len jednu ochrannú skupinu. Vzhľadom na to, že už jestvuje ochranná skupina pre názov „Limone di Sorrento“, uznaná v zmysle už uvedeného zákona, uvedenie iných ochranných skupín na štítku by sa ukázalo ako úplne neadekvátne podľa vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

V predposlednom odseku článku 7 sa odstránil pojem „skupiny“ (consorzi) z odkazov, ktoré možno pridať na štítku označujúcom CHZO „Limone di Sorrento“, keďže vo vnútroštátnych právnych predpisoch o ochranných skupinách zemepisných označení, najmä v zákone č. 526/1999 z 21. decembra 1999, sa ustanovuje, že pre každé označenie možno schváliť len jednu ochrannú skupinu. Vzhľadom na to, že už jestvuje ochranná skupina pre názov „Limone di Sorrento“, uznaná v zmysle už uvedeného zákona, uvedenie iných ochranných skupín na štítku by sa ukázalo ako úplne neadekvátne podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

| — | Napokon stále v článku 7 označenie „Limoni“, ktoré sa objavuje v grafickom zobrazení loga názvu a v jeho opise, sa nahradilo presným označením zapísaným v registri podľa nariadenia (ES) č. 2446/2000 zo 6. novembra 2000, teda slovom „Limone“. Ide o opravu vecnej chyby v tom zmysle, že v tej istej platnej špecifikácii produkcie sa hovorí o „Limoni di Sorrento“ len v opise loga, zatiaľ čo v ostatnom texte sa stále správne uvádza odkaz na „Limone di Sorrento“. |
| --- | --- |

—

Napokon stále v článku 7 označenie „Limoni“, ktoré sa objavuje v grafickom zobrazení loga názvu a v jeho opise, sa nahradilo presným označením zapísaným v registri podľa nariadenia (ES) č. 2446/2000 zo 6. novembra 2000, teda slovom „Limone“. Ide o opravu vecnej chyby v tom zmysle, že v tej istej platnej špecifikácii produkcie sa hovorí o „Limoni di Sorrento“ len v opise loga, zatiaľ čo v ostatnom texte sa stále správne uvádza odkaz na „Limone di Sorrento“.

3.4.   Vnútroštátne požiadavky:

| — | Vypustili sa dve vety jednotlivo v druhom a piatom odseku článku 4 špecifikácie, ktoré automaticky udeľovali regiónu právomoc meniť špecifikáciu produkcie. |
| --- | --- |

—

Vypustili sa dve vety jednotlivo v druhom a piatom odseku článku 4 špecifikácie, ktoré automaticky udeľovali regiónu právomoc meniť špecifikáciu produkcie.

Presnejšie v druhom odseku článku 4 sa odstránila poznámka poskytujúca regionálnym odborným orgánom možnosť povoľovať pestovateľské spôsoby „Limone di Sorrento“ odlišné od toho spôsobu, ktorý je ustanovený v špecifikácii.

Okrem toho sa vypustila v piatom odseku toho istého článku poznámka oprávňujúca región Kampánia zmeniť výnosom alebo v závislosti od klimatickej situácie dátumy, ku ktorým sa môže uskutočniť zber citrónov.

Vypustenie týchto dvoch bodov z platnej špecifikácie sa ukázalo ako potrebné, pretože neoprávnene udeľovali právomoc meniť a dopĺňať špecifikáciu skôr regiónu ako Európskej komisii.

| — | Prvý odsek článku 5 sa zmenil a doplnil a druhý odsek toho istého článku sa vypustil. Tieto dva odseky totiž neoprávnene poskytovali regiónu Kampánia právomoci, ktoré prináležia kontrolnému orgánu. V dôsledku toho sa v prvom odseku článku 5 veta „register vedený a aktualizovaný regiónom Kampánia priamo (...) tento článok“ nahradila vetou „zoznam vedený kontrolným orgánom“, ktorým je v tomto prípade IS.ME.CERT. |
| --- | --- |

—

Prvý odsek článku 5 sa zmenil a doplnil a druhý odsek toho istého článku sa vypustil. Tieto dva odseky totiž neoprávnene poskytovali regiónu Kampánia právomoci, ktoré prináležia kontrolnému orgánu. V dôsledku toho sa v prvom odseku článku 5 veta „register vedený a aktualizovaný regiónom Kampánia priamo (...) tento článok“ nahradila vetou „zoznam vedený kontrolným orgánom“, ktorým je v tomto prípade IS.ME.CERT.

Nahradenie v treťom odseku toho istého článku a v bode 4) článku 7 pojmu „register“ (albo) pojmom „zoznam“ (elenco) zapadá do logiky toho, čo sa už spresnilo.

3.5.   Iné:

| — | Napokon z platnej špecifikácie sa vypustil článok 8, pretože sa v ňom ustanovovalo uplatňovanie sankcií „v zmysle zákona“ v prípade neoprávneného prisvojenia si názvu výrobku. Tento článok sa vypustil, pretože sa pokladal za redundantný. Je totiž zjavné, že osoby, ktoré sa dopustia podvodov, budú potrestané v súlade so zákonom. V tomto prípade sa v zákone č. 297/2004 určujú „podmienky sankcií podľa nariadenia (EHS) č. 2081/92“, ktoré sa v súčasnosti stalo nariadením (ES) č. 510/2006. |
| --- | --- |

—

Napokon z platnej špecifikácie sa vypustil článok 8, pretože sa v ňom ustanovovalo uplatňovanie sankcií „v zmysle zákona“ v prípade neoprávneného prisvojenia si názvu výrobku. Tento článok sa vypustil, pretože sa pokladal za redundantný. Je totiž zjavné, že osoby, ktoré sa dopustia podvodov, budú potrestané v súlade so zákonom. V tomto prípade sa v zákone č. 297/2004 určujú „podmienky sankcií podľa nariadenia (EHS) č. 2081/92“, ktoré sa v súčasnosti stalo nariadením (ES) č. 510/2006.

Zmenu a doplnenie špecifikácie navrhuje skupina Consorzio di Tutela Limone di Sorrento IGP, ktorá sídli vo Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25 a ktorá má oprávnený záujem ako skupina uznaná v zmysle zákona č. 525/1999, zložená z výrobcov „Limone di Sorrento“ CHZO pravidelne podliehajúcich kontrole kontrolného orgánu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„LIMONE DI SORRENTO“

ES č.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Limone di Sorrento“

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6. | Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované |
| --- | --- |

Trieda 1.6.

Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

V čase uvedenia na trh sa „Limone di Sorrento“ CHZO vyznačuje oválnym, symetrickým tvarom s mierne vypuklým lalokom stopky a priemerným bazálnym povrchom.

Jeho rozmery sú priemerné, priemerné až veľké s hmotnosťou minimálne 85 g. Citróny s hmotnosťou nižšou ako 85 g, ktoré sa však vyznačujú ostatnými vlastnosťami uvedenými v tomto bode, sa môžu použiť na spracovanie.

Stopka citróna má priemernú hrúbku a dĺžku a pevne drží; hrot (apex) je prítomný, zatiaľ čo apikálna brázda a zostatok čnelky chýbajú. Plodolistová os je zaoblená, priemerná a poloplná.

Kôra „Limone di Sorrento“ CHZO má citrónovožltú farbu na viac ako 50 % povrchu a priemernú hrúbku (flavedo a albedo); flavedo je bohaté na esenciálne oleje a jeho aróma a vôňa sú výrazné; dužina je slamovej farby, priemernej textúry a šťava je slamovej farby, výdatná (výťažnosť nie nižšia ako 25 %) a má vysokú kyslosť (nie nižšiu ako 3,5 g/100 ml).

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

—

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7.   Osobitné pravidlá pre označovanie:

CHZO „Limone di Sorrento“ sa musí buď uvádzať na trh voľne sypané s označením 80 % plodov samolepkou, alebo predávať v špeciálnych pevných prepravkách s minimálnym obsahom 0,5 kg a maximálnym obsahom 15 kg, ktoré sú vyrobené z materiálu rastlinného pôvodu, kartónu alebo z iného recyklovateľného materiálu, v každom prípade schváleného právnymi predpismi Spoločenstva.

Obaly označené pečaťou CHZO alebo štítky na obaloch musia obsahovať označenia „Limone di Sorrento“ a „Indicazione geografica protetta“ [alebo skratku IGP (CHZO)] uvedené zreteľným a čitateľným písmom rovnakej veľkosti, ako aj názov, obchodné meno a adresu výrobného podniku a baliarne a množstvo výrobku, ktoré sa skutočne nachádza v balení, vyjadrené v súlade s platnými predpismi.

Štítok musí obsahovať aj grafický symbol umeleckého zobrazenia osobitného a jednoznačného loga, ktoré sa má neodlučiteľne používať s chráneným zemepisným označením. Grafický symbol sa skladá zo zobrazenia troch citrónov s listami, z toho dva menšie citróny nachádzajúce sa viac na kraji a jeden veľký citrón. Vnútri väčšieho citróna je zobrazená panoráma sorrentského pobrežia až po Punta Scutolo. Krajina má zelenú farbu Pantone 360 CV, listy sú zelenej farby Pantone 362 CV, oba malé citróny a zarámovaná plocha obsahujúca označenie „Limone di Sorrento“ majú žltú farbu Pantone process yellow, more má jasnomodrú farbu Pantone 284 CV, nápis „Limone di Sorrento“ je čierny.

Image

Pripravené výrobky, ktoré sú výsledkom spracovania citrónov, môžu používať v rámci označenia odkaz na zemepisný názov „Sorrento“ pod podmienkou, že sú dodržané tieto podmienky:

| — | citróny použité na prípravu výrobku musia patriť výlučne do CHZO „Limone di Sorrento“, |
| --- | --- |

—

citróny použité na prípravu výrobku musia patriť výlučne do CHZO „Limone di Sorrento“,

| — | musí sa uviesť presný pomer hmotnosti medzi množstvom CHZO „Limone di Sorrento“ a množstvom získaného vyrobeného výrobku, |
| --- | --- |

—

musí sa uviesť presný pomer hmotnosti medzi množstvom CHZO „Limone di Sorrento“ a množstvom získaného vyrobeného výrobku,

| — | príprava a/alebo spracovanie citrónov musia prebiehať výlučne na území obcí vymenovaných v bode 4, |
| --- | --- |

—

príprava a/alebo spracovanie citrónov musia prebiehať výlučne na území obcí vymenovaných v bode 4,

| — | použitie CHZO „Limone di Sorrento“ sa musí preukázať zakúpením a vlastnením potvrdeniek o kúpe od výrobcov zapísaných v registri a následným zápisom do úradných dokladov. |
| --- | --- |

—

použitie CHZO „Limone di Sorrento“ sa musí preukázať zakúpením a vlastnením potvrdeniek o kúpe od výrobcov zapísaných v registri a následným zápisom do úradných dokladov.

Zakazuje sa pridávať k chránenému zemepisnému označeniu „Limone di Sorrento“ akékoľvek iné doplňujúce prívlastky ako tie, ktoré už boli uvedené, vrátane prívlastkov „tipo, gusto, uso, selezionato, scelto“ (vzor, chuť, použitie, výberový, vybraný) alebo podobné.

Je však dovolené používať označenia, ktoré súvisia so spoločnosťami, názvami, obchodnými názvami, súkromnými značkami za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a spotrebiteľa nemôžu uviesť do omylu.

Tieto označenia sa môžu vyskytovať na štítku pod podmienkou, že veľkosť a šírka písma je minimálne o polovicu menšia, ako je písmo použité na označenie chráneného zemepisného označenia.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Oblasť produkcie „Limone di Sorrento“ CHZO sa nachádza v obciach Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Angelo, Sorrento, Massa Lubrense, Capri a Anacapri.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Sorrentský polostrov tvorí úzky pás zeme, ktorý vyčnieva do Tyrrhenského mora a oddeľuje Neapolský záliv od Salernského zálivu. Na východe je ohraničený masívom Monte Faito e Sant’Angelo, zatiaľ čo jeho stredovú os tvorí hrebeň vrchov s viacerými výstupkami vyššej nadmorskej výšky ako Monte Comune alebo Monte Vico Alvano.

Z geologického hľadiska sa strieda vápencová hornina s násypmi zo sorrentského sivého tufu, ktoré sa rozprestierajú v oblasti planiny nazývanej Piano di Sorrento, tiahnucej sa od obce Meta po mesto Sorrento; v niektorých oblastiach (ako Massa Lubrense a Sorrento) možno nájsť aj pieskovec. Povrch tvoria hlavne premenené vrstvy pyroklastických materiálov (sopečné pôdy); prítomnosť lapilových násypov zaručuje dobrú priepustnosť pôdy.

Sopečný charakter pôdy zaručuje dobrú schopnosť katiónovej výmeny, pričom umožňuje prínosy minerálov ako draslík, vápnik a kremík, ktoré zabezpečujú poľnohospodársku produkciu vysokej kvality najmä tým, že umožňujú tvorbu veľkých množstiev cukrov.

Z klimatického hľadiska sa oblasť vyznačuje hojnými zrážkami (približne 800 mm/rok) najmä na jeseň a na jar. Oblasť teda nie je suchá a umožňuje pestovať citrusové plody s obmedzeným zavlažovaním.

Minimálne zimné teploty klesajú výnimočne pod 0 °C, zatiaľ čo v lete udržiava zmierňujúci účinok vetrov od mora teploty pod 30 °C.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

„Limone di Sorrento“ sa vyznačuje opakovaným bohatým kvitnutím: možno narátať až päť hlavných kvitnutí a plod sa biologicky vyznačuje výrazným polymorfizmom.

Plod má veľmi variabilný tvar, rozmer, hrúbku kôry, jemnosť epikarpu a počet kôstok. Táto heterogénnosť závisí okrem odlišných období kvitnutia od klonovej odlišnosti a od osobitých pôdnych a klimatických podmienok pestovateľskej oblasti.

Tieto prvky však nemenia typické organoleptické (zmyslové) a reologické vlastnosti „Limone di Sorrento“. Ten sa totiž vyznačuje vyváženým pomerom rozpustných cukrov a organických kyselín (citrónovej a jablčnej). Vysoké vstrebávanie draslíka, na ktorý je pôda bohatá, má za následok koncentráciu vzácnych esenciálnych olejov v žľazách kôry produkujúcich olej.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo vlastnosťami výrobku (v prípade CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (v prípade CHZO):

Povesť, ktorú má už stáročia „Limone di Sorrento“ nielen v oblasti produkcie, ale aj vo zvyšku Talianska a v zahraničí, je zjavná, pretože výrobok je nedeliteľnou súčasťou kultúry a dejín našej krajiny a je prvkom, ktorý charakterizuje krajinu Sorrentského polostrova typickou ochrannou konštrukciou z mreží.

Pestovanie citrusov na Sorrentskom polostrove je potvrdené už oddávna. Dve odlišné a elegantné rastliny citrónovníka zobrazené na antických rímskych mozaikách v „Casa del frutteto“ z roku 79 n. l. v archeologickej oblasti Pompejí umožnili porovnanie s odrodou „Limone di Sorrento“ pestovanou dnes v regióne Sorrento. Kvaše na Sorrentskom polostrove z 18. storočia zobrazujú citróny a pomaranče a mnohé orechy, olivy a vinice. Produkcia citrónov aj v tomto období sa totiž začala vyvážať po mori najmä do krajín za Atlantickým oceánom.

Intenzívny rozvoj pestovania sa datuje do začiatku 19. storočia s používaním sorrentského mreže, ochrannej konštrukcie, s ktorou sa možno stretnúť len v tomto regióne.

V 19. storočí sa citróny „Limone di Sorrento“ vyvážajú do Európy a Ameriky v debničkách z topoľového dreva (ako to potvrdzujú mnohé dokumenty o predaji a preprave z tohto obdobia) a predstavujú zdroj bohatstva, ktoré umožňuje významné investície do rozvoja sektora cestovného ruchu.

Práve v tomto období sa spája klasický sorrentský „sad“ citrónovníkov, občas zmiešaných s pomarančovníkmi, so samotným obrazom mesta Sorrento a jeho turistickým úspechom. Od začiatku 18. storočia, teda od obdobia „veľkých okružných ciest“, Goethe počas svojej cesty po Taliansku spomenul a ospieval Sorrento, túto „zem, kde kvitnú citrónovníky“.

Trh vždy priznával citrónom „Limone di Sorrento“ výrazne vyššiu predajnú cenu ako citrónom pochádzajúcim z iných oblastí produkcie ako prejav uznania osobitnej hodnoty a kvalít tohto ovocia. Okrem toho je „Limone di Sorrento“ pre mimoriadne aromatické vlastnosti svojej kôry základom výroby „limoncella“, tradičného macerátu z „Limone di Sorrento“.

Špecifická kvalita „Limone di Sorrento“ CHZO vyplýva z kombinácie jedinečných pôdnych a klimatických vlastností regiónu, osobitnej ochrany poskytovanej rastlinám mrežami alebo rastlinami s vysokým kmeňom a z postupov klonového výberu, ktoré stáročia uplatňujú miestni pestovatelia. Tento súbor faktorov umožňuje produkciu ovocia, ktorého kôra má vysoký obsah esenciálnych olejov a ktorého šťava sa vyznačuje vyváženým pomerom kyselín a cukrov zabezpečujúcim osobitné organoleptické vlastnosti a umožňujúcim konzumáciu aj bez cukru.

Pestovateľské postupy a viacnásobné kvitnutie umožňujú dosahovať tieto výnimočné vlastnosti počas celého obdobia zberu.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

Tento správny orgán začal vnútroštátne námietkové konanie tým, že uverejnil návrh zmeny a doplnenia chráneného zemepisného označenia „Limone di Sorrento“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 81 zo 6. apríla 2007.

Úplné znenie špecifikácie produkcie je k dispozícii na:

| — | internetovej adrese: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  alebo |
| --- | --- |

—

internetovej adrese: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

alebo

| — | priamo na domovskej stránke ministerstva pre poľnohospodársku, potravinovú a lesnú politiku (http://www.politicheagricole.it): kliknite na „Prodotti di Qualità“ (vľavo na obrazovke) a potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“. |
| --- | --- |

—

priamo na domovskej stránke ministerstva pre poľnohospodársku, potravinovú a lesnú politiku (http://www.politicheagricole.it): kliknite na „Prodotti di Qualità“ (vľavo na obrazovke) a potom na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---